BORSZliKfURDO ES GYBRGYOBELBOR GEOLÓGIAI EK HYDROLOGIAI VISZONYAI. 9 



Szócskái p. völgyében akadtam nagymennyiségű levéllenyomatra. A jég- 

 barlang alatt levő kőfejtőben nem épen ritkán helixekre is lehet akadni, 

 a melyek közül a H. austriaca-t, Hdix pomaüa-i és //. cfr. carÜiausiana-t 

 gyűjtöttem. A Kossuth-kút foglalásánál a mésztufában egy Bison priíscus 

 koponyát találtak, a melyen mindkét szarv rajta van. Ezek a kövületek 

 azonban a mésztufa korára nézve semmi világot sem deritenek, mert az 

 említett helixek ma is élnek a felszínen s a Bison pedig pár évszáz előtt 

 nem volt ritkaság e területen. Talán a mésztufa keményebb kiképzödését 

 lehetne a korra nézve némileg irányadónak venni. Az egész területen 

 egyetlen pontot ismerek csak, hol a felületen levő mésztufa szövetileg a 

 többitől eltér s ez az alsóborszékí temető és a Kossuth-kút között van. 

 Itt a mésztufa sárgásszínű, jóval tömörebb és keményebb, mint a töblü 

 területeken s talán ezt lehetne a legrégibb lerakodásnak tartani, a mely- 

 nek képződése visszanyúlhat még a harmadkor végére. 



Borszék közvetlen közelében még két kis medencze van, az egyik 

 DNy-ra az alsóborszéki lignitet is tartalmazó medencze, a másik ÉK-re a 

 Szócskái -patak felső részén levő kis medencze, a mely majdnem egészen 

 ki vau töltve mésztufával s csak pár ponton a patak medrében láttam, 

 valószínűleg a borszékihez hasonló, kevés agyagos-iszapos képződményt. 

 A mésztufa itt is hasonló kiképződésü, mint a borszéki s itt-ott rendkívül 

 sok növénylenyomatot tartalmaz. A patak helyenként állítólag 1 km. 

 hosszban is a mésztufa alatt vájta ki medrét s az agyagrétegeken foly. 



Szénsavas forrásnak most e területen nyoma sincsen. A mésztufa- 

 lerakodástól ENy-ra nem messzire fakad dolomitból az édesvizű Hétvezér- 

 forrás, a mely azonban aligha rakhatta le azon óriási mésztufa-területet, 

 már csak azért sem, mert e forrásnak mai nap is alig van valami mész- 

 lerakása s a mésztufa-terület nem is húzódik egészen fel a forrásig. Való- 

 színűbbnek tartom inkább azt. hogy e helyen is erős szénsavas források 

 fakadtak a múltban. 



Ez a medencze valószinűleg összefüggésben van a borszékivel. Fel- 

 tárást ugyan a gerincz környékén seholsem lehet látni, de a Hétvezér- 

 forrásra vivőt út alatt levő lápos terület arra mutat, hogy az altalajt 

 itt — épen úgy, mint a borszéki medenczében — agyag alkotja. 



Az nUóhorszéki medencze szerkezetére, a Koch tanár úrtól nyújtott 

 leírás után, nem sok megjegyzésem van, csupán azt akarom e helyen fel- 

 említeni, hogy ezen agyagrétegek, Lörenthey fennebb említett szíves nyi- 

 latkozata szerint, valószinűleg nem a pontusi, hanem levantei korban 

 képződtek s hogy e rétegek e helyen nem érintkeznek andesittufával, 

 mint azt Koch írja, hanem mindenütt közvetlenül a kristályospalákou 

 fekszenek. * 



