IRODALOM. 21 



Összeesik a Béga-Temes völgyével azonos helyzetű tektonikai vonallal, mely- 

 nek még a jelenben is folyó dislocatiója adja azokat a lokális jellegű makro- 

 és mikroseismikus rengéseket, a melyek időnkint itt észlelhetők. Güll V. 



(3.) Pantocsek József : A szliácsi fi)iom midesittufa bacülariái. A po.zsonyi 

 orvos-természettud. Egyesület Közleményei. Új folyam XV., az egész 

 sorozat XXIV. kötete. 1U03. óvf. Pozsony 1904. p. 3—18, 2 táblával. 



A szerző a Szliács-fürdő nyugati részén emelkedő hegyoldalban Szon- 

 TAGH Tamás bányatanácsostól gyűjtött szürkéssárga andesittufát vizsgált meg 

 bacillariákra és azt találta, hogy 1 . a kőzet édesvízben keletkezett úgy, hogy 

 valamely vulkáni eruptió alkalmával a hamu édesvízi tóba hullott, magába 

 temetvén a vízben élő bacillariákat ; hogy 2. a kőzet a benne észlelt bacilla- 

 riákból következtetve, a terczierben keletkezett. Szerző azt a szarmata eme- 

 letbe osztja. A kőzet, mely fossil bacillariáinál fogva a dubraviczai, farkas - 

 falvi, mocsári, baryi, meg a kopacscli kőzettel hasonlítható össze, ezekkel 

 mindenesetre hasonlókorú képlet. Kiválóan jellemzi e kőzetet az új Szérhciiijiu- 

 nem, mely benne 3 fajban fordul elő, továbbá a Xiivicula arata. Geun., 

 .V Haiieri. Geux. és .V Cínisz/.aiir. Pánt., n. sp. ; igen nevezetes a Mrl.io>;oni 

 iniűtűatu. (E.) Kg. előfordulása, a melyet élő állapotban csak Java szigetén 

 figyeltek meg, a mi szerző szerint figyelemre méltó fontos körülmény s szin- 

 tén azt bizonyítja, hogy hazánkban a bacillariás kőzetek keletkezésének ide- 

 jében trópusi éghajlat uralkodott. A szerző a szliácsi andesittufából 19 nemet, 

 62 fajt és varietást határozott meg, a melyek közül új 1 nem, 17 faj és 

 IG varietás. Az új nemet: Széchcni/in.I'AyT., n. g., a magyar Nemzeti Múzeum 

 100-dik évfordulóján alapítója emlékének, Széchenyi Ferencz grófnak szenteli 

 s a következőkép jellemzi : Sejtek hengeralakúak, egymással szalagokká füzöt- 

 tek, átható válaszfalakkal. Sarkok korongalakúak, domborúak, küllő alakú 

 rajzzal. Ovoldal átható, szalagszerű széles sávokkal díszített. Ez új nem 3 új 

 faja: a Széchenyia imli.qiKi. Pánt., n. sp., N;. í/nti-ilis. Pánt,, n. sp. és 

 &. (írnitla. Pánt. n. sp. ^. 



(4.) Neumann ZsifiMOND : A hanvai « Apollo)üa« -forrás i<izé}ie.k cliemidi 

 elemzése. M. Chemiai Folyóirat. X. évf. Budapest 1904, p, IS3 — 185. 



Szerző a hanvai (Gömör m.) Apollónia-forrás vizét vegyileg elemezte s 

 benne a jódot és brómot Bünsex eljárása szerint határozta meg. A víz 

 1 literje 0-01JO gr. kaliumbromidot és O-QűOá gr. kaliumjndidot tartalmaz s 

 Than osztályozása szerint a természetes jod-bromos haloidásváuyos vizek közé 

 tartozik. Fajsúlya 15'5 C" on {•O024ü. Összetételére nézve a szomszédos Csíz 

 vizeihez nem hasonlít, mert ezek 8 — lO-szer annyi összes oldott részek mellett 

 alig tartalmaznak több jódot és brómot, mint az Apollouia-forrás vize, úgy 

 hogy az utóbbi jódban és bromban aránylag gazdagabb, r. 



