IKODAI.OM. 



(5.) Neumann Zsigmond : A hiulaörf'i nArlesia" l,-rs;erai'íz chcniiai elem- 

 zése. Magyar Chemiai Folyóirat. X. évf. Budapest 1004, p. 2á — 23. 



A budapest — győri országút és Budaörs között levő budai keserűvíz- 

 forrásokhoz 1902-ben, mint új, az Artesia- forrás csatlakozott. Vize literenkint 

 13-1472 gr. raagneziurasulfatot, 6-4231 gr. natriarasnlfatot és 1-5Í53 gr. cal- 

 ciumsnlfatot tartalmaz. Fajsúlya lö-j C^-ou 1-01964; hőmérséklete 1902 októ- 

 ber 15én d. 11. 4 órakor 15 C° levegőhőmérséklet és derült idő mellett 

 12-T G° volt. Ez a víz a THAN-féle osztályozás szerint a természetes keserű 

 ásványos vizekhez sorozandó. Összetételére és töménységére nézve majdnem 

 megegyezik a saidschützi vízzel, de különbözik ettől abban, hogy benne 

 salétromsav és organikus anyag nincsen. ')'. 



(6.) SzÉLL László : Az KcHeili láp 1003. éii őszi éíjéni' s hálása a kőzet- 

 talajra. Kisérletügyi Közlemények. VII. k. Budapest 1904, p. 218—225. 



Az 1903. év október havában a lecsapolt ecsedi lápnak Börvely, Ura, 

 Tyúkod és Kaplony határába eső része kigyuladt s a tűz, az őszi szelektől 

 szítva, a hivatalos becslés szerint körülbelül 1300 kat. holdra terjedt ki. Föl- 

 vetődött az a kérdés: vájjon az égés nem csökkentette e a talaj termőképes- 

 ségét. A szerző az égett területről hat talajmintát vizsgált meg s ezek chemiai 

 elemzése alapján arra az eredményre jut, hogy az égés az ecsedi láp tőzeges 

 rétegeinek sajátszerű összetétele s a rétegek geológiai minősége {'?) folytán 

 határozottan inkább használt, mintsem ártott. Az ecssdi síkláp tal-ajrétegei 

 a külföldi síklápok talajrétegeitől összetételükben, chemiai s mechanikai saját- 

 ságaikban lényegesen eltérnek. Hasznosításuk azért hazánk gazdasági viszonyai 

 között majdnem tisztán a növénytermelésre szorítkozik, a melynek azután 

 okkal-móddal kitűnően felelnek meg. Ily talajnak az égés nem hogy ártana, 

 de ellenkezőleg még használ s tápereje okszerű talajművelés, czéltudatos trá- 

 gyázás esetén beláthatatlan idők múlva sem fog csökkenni. /-. 



(7.) ZiMÁNYi Károly: Notiz über die reueli))dfii(je Venvachsunq des Blei- 

 glanzes mit dem Tetracdrit vont BoU's-Berge. (Zeitschrift f. Krystallogr. 

 u. Mineralogie. :!8 köt. p. 49ö. Leipzig 1903. — 1 old. német.) 



0. MüGGE «Die regelmáíüige Verwachsung von Mineralien verschiedener 

 ArU (N. .Jahrb. f. Min. etc. 16 Beil. Bd. 339) czímű összefoglaló munkájában 

 megemlíti a szerzőnek «Über den Tetracdrit vom Botes-Berge» (Zeit^ch. 1. 

 Kryst. u. Min. 34-. Bd., p. 80, 1901) czímű értekezésében a galenitnek a 

 tetraedrittel való szabályos összenövésére vonatkozó észleletéit ama megjegy- 

 zéssel, hogy :iz összenövés nincs kellőleg meghatározva. 



Szerző kételyek kikerülése czéljából közli : A szabályos összenövés első 

 esetében a kis {111} és {100} combinátiójú galenitkristálykák úgy vannak a 

 tetracdrit positiv tetraéder lapjaira, nőve, hogy előbbinek oktaéder éle egy- 

 közes a tetraéder clicl ; a galenitnek megfelelő oktaéder és hexaeder lapjai a 



