IRODALOM. 23 



tetraéder lappal nem egyközesek, hanem ezzel tautozonálisak s tompa beugró 

 ■szöget képeznek. 



A második szabályos összenövésnél a galenitnek egy négyértékü (4 ziihlig) 

 symmetria tengelye egyközű a tetraedritnek egy kétértékű symmetria tenge- 

 lyével, még pedig oly módon, hogy a tetraéder él a galenitnek másik két 

 négyértékű symmetria tengelyére merőleges, illetőleg vele derékszöges. 



Ezen összenövés folytán két oktaéder él a megfelelő tetraéder éllel 

 derékszöget zár be. de azért nem fekszik az életalkotó tetraederlapok síkjában. 



LlPFA A. 



(8.) ZiMÁNYi Károly : P//r/í Kotterbachról Szepes vármegj/ébe}!.. (Aunal. 

 mus. nation. liuiigarici. II. 1904. 93 — 114. 1.) Ueber dcii Ihjril von 

 Kofterbach im Comitate Szepefi. (Zeitschrift für Krystallographie und 

 Mineralogie. 1904. 39. köt. 123-141. 1.) 



Szerző a következőkben ismertetett pyritet a GK0BEi;-telér Andeei -bánya 

 telkén gyűjtötte, a melynek kristályai durvaszemű, részlieu pátos sideritbe 

 nőttek. A siderit helyenként quarczerektől átjárt, ritkábban lireges, a melyek 

 falaira sideritrhomboederek és quarczkristályok nőttek. Társásványai ezeken 

 kivül tetraedrit és chalkopyrit. 



A pyritkristályok kicsinyek: 0*5 — 2'0 mm, ritkábban 4—8 mm nagyok. 

 Többnyire pyritoederes habitusnak, ritkábban hexaederesek. 



A pyritoederes kristályok legjellemzőbb combinátiója : {210} {430}, a 

 melyekhez még az {111} és {100} alakok is hozzájárulnak. Vannak közép- 

 kristályra emlékeztető combinátiók is, a melyeken a pentagondodekaeder s 

 ■oktaéder lapjai csaknem egyenlő mértékben vannak kifejlődve ; míg a többi 

 formák alárendeltek. 



A hexaederes pyritkristályok között az egyszerű {100} vagy ennek az 

 -illl}-el való combinátiója igen ritka, a mennyiben többnyire még más alakok 

 is járulnak hozzá. A nagyobb hexaederes kristályokon az uralkodó {100} lapok 

 barázdáltak ; sima, fényes lapok csupán a trigonális csúcsok körül találhatók. 



Teljes lapszámmal csak a pyrit leggyakoribb formái : {210}, {430}. {100} 

 ■és {111} lépnek fel, míg a többi — főként dyakisdodekaeder — alak csak 

 1 — 4 lappal van jelen. 



A lapok simák, jól tükrözők, kivéve a szélesebb pentagondodekaeder- 

 ■s hexaederlapokat, a melyek erősen rostosak. 



Szerző a 11 megmért kristályon összesen -48 formát észlelt, melyek 

 közül 11 pentagondodekaeder és 7 dyakisdodekaeder a pyritre nézve újnak 

 l)izonyult. 



Ezek a következők : 



J {21. 1.0}, p {17. 1.0}, í{15.1.0}, H {14. 1.0}, G {12. 1.0}, i?{810}, 



J{1 1.2.0}, C {16. 3.0}, A {11. 3.0}, z {850}, /I{1 1.10.0}, a {11. 9. 7), 



e{14.1l .8}, b{852}, g{9.51}, ^ {13.7. 1}, r {25. 15.6}, id{7. 11 .22}. 



A kotterbachi pyrit, tekintve kristályainak soklapú combinátióit s az 

 egyes alakok nagy számát, tagadhatatlanul az érdekesebb pyritekhez sorakozik. 



LiFFA A. 



