II.ODALOJI. 



Mindkét kristály fénytörése a hevítés után kisebbedett. E különbség a 

 halavány kristálynál elenyésző, az élénkebb színűnél ellenben nagyobb. Szembe- 

 tűnő még, hogy a két kristály fénytörése az elszíntelenítés után csaknem 

 teljesen egyforma, különbség csak a negyedik tizedesben mutatkozik, a hol 

 az 1 — 2 egység között ingadozik. 



Szerző végül a kristályok pleochroismusára nézve megjegyzi, hogy ez a 

 sötétebbeknél feltűnőbb, mint a világos színüeknél, míg a halaványzöldeknél 

 a leggyöngébb. Liffa A. 



(10.1 Melczee G. : Dalén zur Síjmmehie des Arago7iiL (Zeitschr. f. Kryst. 

 u. Mineral. 39. köt. 279—287. 1. Leipzig. 1904). V. ö. Földt. Közlöny: 

 XXXIY. köt. p. 203—211 és p. 272-276. 



(11.) Melczee G. : Ueber Libethenit. (Zeitschr. f. Kryst. u. Mineral. 39. köt. 

 288—293. 1. Leipzig. 1904). V. ö. Földtani Közlöny. XXXIV. köt. p. 

 211—216 és 277-278. 



(12.) Eéthly Antal: .1; 19()3. évi magyarországi földrengések. A m. kir. 

 orsz. Meteorológiai ós Földmágnességi Intézet Evkönyve XXXI. kötet. 

 VI. rész, p. 1 — 12; 1 térképvázlat. Budapest 1904. 



A magyarországi földrengések makroseismikus megfigyelését, az 1903. 

 évtől kezdödöleg. a magyarhoni Földtani Társulat f'öldrengési bizottságától az 

 orsz. meteorológiai Intézet vette át. E jelentésben az 1903. évi megfigyelések- 

 ről számol be. Magyarországban több helyről jelentettek a megfigyelők föld- 

 rengéseket, egyes helyeken rövid időn belül többször : így Várpalota, Barcs, 

 Nagybánya, Dél-Magyarországról gyakrabban. Legerősebb volt a Borsod- 

 Hevesmegyei, az úgynevezett egri földrengés. Ugyancsak erősek voltak a 

 Háromszék vármegyében fellépett földrengések. 



Az egri földrengéssel e jelentés bővebben foglalkozik s terülelét tér- 

 képen is bemutatja. E földrengés területe az egész Heves, Borsod, Gömör, 

 Nógrád, J.-N. -Kun-Szolnok és Szabolcs vármegyék területére kiterjed. Az 

 egész rengési terület kiterjedése kb. 520 km-. A rengési terület ovális alakií, 

 melynek hossztengelye a SW — NE irányba esik. A megfigyelések a követ- 

 kezőkben foglalhatók egybe: 1. A centrális terület 35 km-. E terület közepén 

 vannak Eger és Zsércz városok, hol a földrengések erőssége a Rossi-FoEELL-féle 

 skála szerint VIII — IX volt ; a földrengést e területen erős menydörgésszerű 

 moraj kisérte. 2. Az első rengési öv területének hossztengelye a centrális 

 terület tengelyétől egy pár fokkal észak felé elhajlik. A második rengési 

 övben a földrengés erőssége III — V fok volt Eossi-Fokbll szerint. E területen 

 hangtünemény már nem lépett fel. A földrengés idejét legtöbb észlelő b^^S^ — 

 öi^SI™ közzé teszi, mely időpont megfelel az ogyallai és budapesti observato- 

 riumok megfigyelésével, mely obsei-vatoriumok 5''28™40s-kor jelezték a föld- 

 rengést. A rengés tartama a centrális területen 8 — 10» volt és a hangtüne- 

 mény legtöbb jelentés szerint megelőzte a földrengést. Emszt K. 



