TAnsULATI ÜGVKK. Ili 



fogak táján, fölfelé nem kiemelkedő, hauem egyenlő míigasságot ranlat a 

 hátsó, t. i. a, zápfogak részével; hogy az állcsiíes (prominontia íreutalis) hiány- 

 zik, a mint eme Linné cita ismert emberi kiváltfágnak a hiányát legelőször 

 a dilnviális La Naiilette-i emberi állkapcson mutatta ki ; hogy végre a fogak 

 koronájának rágó felülete a zománczállománynak feltiinő redőzöttségét mutatja, 

 a jnely a harmadkorú főemlősök fogzománcz redőzöttségére emlékeztet. 



íme már eme néhány vonás, a melyekre a felszólaló itt szorítkozott, 

 eléggé bizonyítja ama nagy fontosságot, a melyet Goejanovic-Keambeeger föl- 

 fedezésének tulajdonítani kell. Igen jellegző, hogy a harmadkorú egyenes 

 testtavtású majomemberi lény ( Hthrl;<intltro})r(s ercctiiít) kuponyatypusával 

 szorosabb kapcsolatot mutatnak fel úgy a krapinai, mint a neandervölgyi 

 és spy-i diluviális emberkoponyák, miért is ezt a typust a legrégibb emberi 

 koponyatypusnak kell tartani. Érdekes és a kérdés bonyolultságára nézve 

 j<'llegző, hogy a szintén diluviális korú angolországi galley-hilli koponya eme 

 typustól eltérőleg, a koponyatetö (calotte) ama fölfelé magas kidomborultságot 

 mutatja, mint akár a mostani (recens) koponyák. Eme különböző typus 

 egyelőre csak föltevéses (hypothetikus) nézetekre enged következtetéseket, a 

 mint Goejanovic-Krambergek tanár is az erre vonatkozó nézeteit is csak bypo- 

 thetikus értelemben kivánja tekintetni. 



Egy felette érdekes és eddig nem ismert adata a krapinai leletnek az, 

 hogy ki van mutatva, miszerint a különben harmadkorú Bliinoccros Mevrkii 

 még a diluviumban is élt és kortársa vala a diluviális ősembernek. 



A mi a krapinai kőeszközöket illeti, ezek mind palteolithikus typusuak. 



Ezeket óhajtotta felszólaló Gokjanovic-Kkambergek tanár tanulságos és 

 érdekes előadására vonatkozólag külön is kiemelni, amaz óhajjal, hogy ö a 

 még tovább folytatandó ásatásainál az emberiség ő.skorát még számos újabb 

 eddig ismeretlen adatokkal földeríthesse. 



2. BócKH Hugó dr. vizsgálatai eredményeit összefoglalva, a güinőrmugyei 

 Vashegy <■.< Hruilcl; (/rdlof/i'ii i'iszoii)/((iról és az oltani ranérrzlrleiiekrul évtehe- 

 zeit. A szepes — gömöri Érczhegység kovand és vasércztermöi az úgynevezett 

 ércztermő sorozatban fordulnak elő. Ez a sorozat nagyrészt erősen meta- 

 morphizált kőzetekből áll és részletes taglalásáról eddig igen keveset tudtunk. 

 BöcKH vizsgálatai alapján megállapította az ércztermő sorozat részletes be- 

 osztását és ezen az alapon a vasérczekre való további kutatásoknál irányadó 

 szempontokat. 



Ezzel kapcsolatban az előadó egy új ásványt mutat be, a mely sárga- 

 színű por, a milliméter tizedrészeit tevő lemezeket alkot, optikailag két- 

 tengelyíí s vagy az egyhajlású, vagy a rhombos rendszerbe tartozik. Vegyi 

 összetétele Fc„(S()^)^ fr^H^O, a mi coquimbit összetételével megegyezik. Miután 

 az utóbbi azonban a hatszöges i-endszerben kristályosodik, ettől a kérdéses 

 ásványt meg kellett kalöuböztetni s előadó azt atyja tiszteletére jáiwsHnak 

 nevezte el. 



Ezután egy eddig Magyarországról ismeretlen közetet — boManüot — 

 mutatott be, melyet Eézbányán gyűjtött és a melyet Windhageb Feuencz, a 

 bányászati és erdészeti főiskola tanársegéde vizsgált meg. 



