30 TÁIiSULATI ÜGYKK 



— LóczY Lajos dr. örömmel és gyönyörűséggel hallgatta Bockh Hugó dr. 

 kollegájának tüzetes és finom megfigyeléseken alapuló közléseit, melyekkel 

 hazánk egyik szövevényes alkotású hegységének geológiáját megvilágította. 

 A hallottakhoz csupán két megjegyzést bátorkodik tenni. 



Az egyik a ojánosit) diagnózisát illeti. Nem kételkedik benne, hogy 

 ezen új ásvány felismerése nagy körültekintéssel végzett körülményes vizsgá- 

 latokkal történt; az elmondottak azonban talán még som voltak elég meg- 

 győzök, legalább reá a tárgygyal szorosaLbau nem foglalkozókra nézve, hogy 

 azokból a «jánosit» új ásványfaj voltáról teljes határozottsággal meggyőződ- 

 hetett volna. A milsik megjegyzés az előadónak ama következtetésére vonat- 

 kozik, hogy a gömöri Vashegy környékén az érczesedés triásznál fiatalabb 

 graniteruptióktól származik. Sem az előadás, sem a nagyon tanulságos föld- 

 tani keresztszelvény nem nyújtott felszólalónak elegendő bizonyítékot arra, 

 hogy az érczesedés jelenségei alapján Bóckh dr.-tól föltételezett post-permi, 

 sőt post-triasz gránitról meggyőződéssel elfogadhassa az ő nézetét. 



— BöcKH HüGÓ dr. Lóczy Lajos dr. úrnak felszólalására a következőket 

 bátorkodik válaszolni : A kérdéses új ásványt ő természetesen lelkiismeretesen 

 megvizsgálta. Ismeretes azonban, hogy ilyen poralakú, mikroszkópos nagy- 

 ságú kristályuknál sokszor többet, mint a mit kihozott, megállapítani nem 

 lehet. A dolog úgy áll, hogy Emszt Kálmán dr. úr kiválogatott és csupa üde 

 egyénekből álló anyagon megállapította az ásvány összetételét: /''eaí^'OJg+'J/íjO. 

 Ez a coquimbit összetétele. Miután azonban a kristályrendszer és a fajsúly 

 is eltér, a coquimbit fajsúlya 2'09, a jánosité 2-51 — 'ibl, joggal új ásványnak 

 mondható. Előadása elején kijelentette, hogy csakis az eredményeket fogja 

 előadni s így az elemzés menetét nem mondta el. Különben Geoth tabellái- 

 ban is van olyan ásvány ép a szulfátok között, melynek a kristályfermája 

 nem ismeretes és mégis a vegyi összetétel vagy esetleg fitjsúlya alapján, teljes 

 joggal, mint külön ásvány szerepel. 



A gránit korát illetőleg azt jegyezi meg, hogy kimutatta, miszerint a 

 kérdéses kőzetsorozat intenzív termális ós pneumatolitikus folyamatoknak 

 volt alávetve. Ilyenek a steatitosodás, a magnezit, smithsonit és hemiserphit 

 képződése ; a turmalin, graphit, magnetit előfordulása és a vaspáttelérek. 

 Ezek az elváltozások a gránit közelében a legintenzívebbek és tőle távolodva 

 csökkennek. Ismereteink mai állása mellett ezeket az elváltozásokat csakis a 

 gránitra vezetheti vissza, mert legfeljebb dinamometamorphismusra lehetne 

 a régi iskola értelmében gondolni. De pl. Grübexmaxn munkájában azt látni, 

 hogy épen sveiczi oldalról milyen concessiókat tettek az újabb iránynak. 



— BöCKH János véleménye szerint rövid előadásba a helyszíni megfigyelés 

 eredményeit nem lehet mind beszorítani s annak az eredményeit, a ki hely- 

 színi tanulmányokat végzett, csakis olyan bírálhatja felül, a ki ott szintén 

 megfigyeléseket tett. 



— Lóczy Lajos dr. azt válaszolja, hogy szomorú dolog volna a tudományra 

 általában és nagyon rossz lábon állna a tudomány, különösen a mienk : a 

 geológia, ha csak azt a tudományos munkát lehetne bírálnunk, a melynek 

 tárgyát magunk is jól ismerjük, illetőleg melylyel magunk is foglalkoztunk. 



