66 K KOCH ANTAL 



BöcKH JÁNOSsal, kiknek biztatására komolyan kezdett e tudományággal 

 foglalkozni. Az első vizsgálati anyagot ők szolgáltatták neki, t. i a Baranya 

 megye alsó-mediterrán rétegeiből gyűjtött növénymaradványokat, melyek- 

 nek meghatározásánál azonban báró Ettingshausen Konstantin grazi 

 tanárnak tanácsait és fölülvizsgálatát kérte volt ki. Második értekezését, 

 (lA Frusl.agóra aqidtánkorü iiöi'émjciről" Heeb Osw. fölülbirálata alá 

 bocsátotta, mielőtt közzé tette volt. A Zsilyvölgy aquitáukorú flóráját 

 ezekután már egészen önállóan tanulmányozta. A levéllenyomatokat is 

 maga rajzolta és 1884-ben Berlinbe utazva, az ottani gazdag növénytárak 

 felhasználásával fejezte be első nagyobb munkáját, mely 1886-ban a 

 m. kir. Föld. Intéz. Evkönyvében megjelent. Ezzel aztán jó hire, mint 

 új phytopalíeontologusé, a külföldön is meg volt alapítva. Innentől kezilve 

 kisebb-nagyobb dolgozatai a phytopalreontologia köréből sűrűn jelentek 

 meg, részint a Földtani Közlönyben, részint a m. kir. Földt. Intéz, év- 

 könyveiben, de egyéb folyóiratokban is, a mint az a megemlékezésemhez 

 csatolt függelékben, mely ez irányú dolgozatainak jegj'zékét adja, olvas- 

 ható. A m. kir. Földt. Intézet hathatósan támogatta Stauboí ezen tudo- 

 mányos munkálkodásában, helyiséget, anyagot és irodalmat szolgáltatván 

 neki, minek fejében Staub aztán az intézet phytopalpeontologiai gyűjte- 

 ményének rendezését, gondozását és gyarapítását is magára vállalta. 

 Miután BöcKH János 1882-ben átvette a m. kir. Földt. Intézet igazgatását, 

 már első igazgatói jelentésében kiemelte volt, hogy Staub belmunkatársá- 

 nak köszöni az intézet phytopalíeontologiai gyűjteményének rendezését 

 és vezetését és hogy 1882 nyarán Kizbánya (Szatmár m.) környékén gyűj- 

 téssel is meg volt bízva. Ilyen gyűjtő kiküldetésekben vagy az akadémia, 

 vagy az intézet részéről ezután is gyakran részesült és azokról mindig 

 bőséges új anyaggal tért vissza, melyet az intézet részére pontosan lel- 

 tárba vett, de csak kisebb részben dolgozhatott föl. Ezen működéséről 

 1885-töl kezdve 1900ig négy kimutatása jelent meg a m. kir. Föld. Intéz. 

 Évi Jelentéseiben, melyekből megtudjuk, hogy 1900 végén 174 magyar 

 lelőhelyről már 10,G03 példány és 3G külföldi lelőhelyről 460 példány 

 növénykövület, továbbá 170 kövültfa csiszolat 48 fajból, volt az ő keze- 

 lése alatt a m. kir. Földt. Intézet birtokában. Ezen nagyrészt tőle is gyűj- 

 tött gazdag anyagnak szebb példányait az intézet új palotájának gyűjte- 

 ményhelyiségében ki is állította volt Staub, de miután csak egy részét 

 dolgozhatta föl és határozta meg pontosan, a kiállított példányok etiquetti- 

 rozása elmaradt. Ha 1898-ban az iránt való folj'amodása, miszerint tanári 

 állásától fölmentetvén, szolgálatát egészen a m. kir. Földt. Intézetnek 

 szentelhesse, óhaja szerint elintéztetett volna : akkor a kellő nyugalom 

 és idő birtokába jutva, bizonyára megoldhatta volna ezt a feladatot is, 

 melynek teljesítése lelkének leghőbb vágj'a volt. De vele együtt valószínű- 

 leg sikerült volna tanítványt is nevelni, ki az ő nyomdokain most tovább 



