IRODALOM. S7' 



(4.) MmiTiA Sándor : A vaskóhi mészkő-fensík hycbvgra-phiui viszoiiyai. 

 Földrajzi Közlemények, XXXII. k., p. 1 — 31. Budapest, 1904. 



A Kodrii-Móma hegységnek Kimp — Restyiráta közé eső mészkő-fensíkjáu 

 közel 65 km- területen látható vízfolyás nem lévén, szerző ez érdekes hydro- 

 graphiai jelenséggel kapcsolatban a vizeknek a fensíkot alkotó triász mész- 

 kövek és dolomitok dolináiban és vlzbarázdáiban való eltűnését tanulmányozta, 

 kapcsolatban a vidék általános földrajzi viszonyaival. 



A környék geológiai viszonyait Pethö dr. nyomán ismertetve, rátér a 

 kimp — restyirátai fensík oro- és hydrographiájának tárgyalására s ennek keretén 

 belül bővebben szól nemcsak e vidék, de hazánknak is egy páratlanul szép 

 intermittáló forrásáról, a kiilugeri Dagadó forrásról, melyet a nép Izbuk- 

 nak nevez. 



A földkerekségén is párját ritkító eme szép forrást 18(J3-ban Schmidl 

 A. Adolf dr., később pedig Petiiö Gyula dr. ismertette tüzetesebben. A kér- 

 dés főleg a körül fordul, hogy a vaskóh-szohodoli patak eltűnő vize, melyet 

 a Kimponyaszka-barlang nyel el, a vaskóhi Bój forrásokban tör-e ismét a fel- 

 színre. Szerző vizsgálatai nyomán azt, a mit Schmidl és Pethö csak gyaní- 

 tottak, bebizonyítva látja, még pedig olyan formán, hogy az eltűnő patakvíz- 

 hez még egyéb földalatti vizek is járulván, azok Vaskóhon a Bój keleti forrá- 

 saiban törnek elő. 



A Dagadó forrás vízjátékáról, melyet Schmidl nemcsak szakaszosnak, 

 de időszakosnak is tüntetett fel, megfigyelési táblázatot közöl, melyben a saját 

 észleleteivel kapcsolatba hozza Schmidl, Pethö, Siegmeth korábbi adatait is. 

 E táblázatból kitűnik, hogy a forrás kitörése a nyár elején a leggyakoribb, 

 a nyár közepe felé ritkább, ősz táján pedig még kevesebb alkalommal észlel- 

 hető. A kitörések páros csoportokban történnek s a meteorológiai viszonyok- 

 kal szoros kapcsolatot mutatnak. Timkó I. 



(5.) EiGLER Gusztáv dr. : Enlély nevesebb fürdői I9i)^-ben. írták : gr. Béldi 

 Ákos, dr. Filep Gtula, dr. Geneesich Gusztáv, dr. Jakabházt Zsigmond, 

 dr. RiGLER Gusztáv, dr. Sárkány Lajos, dr. Szádeczky Gyula. A Köz- 

 egészségügyi Kalauz különlenyomata. Kolozsvár, 1903. pp. 1 — 307. 

 32 fénynyomatu melléklettel. 



A tanulmányból Szádeczky és Fiigler közleményei érdekelnek minket 

 közelebbről. 



Szádeczky Erdély geológiáját és a források keletkezését irja le dióliéj- 

 ban. EiGLER a nevesebb fürdők történetét írja le röviden ; részletesebben ismer- 

 teti a konyhasós és szénsavas forrásokat. A konyhasós forrásoknál, Kale- 

 csiNSZKV szovátai tanulmánya alapján, szintén végzett hőmérsékméréseket s 

 azon eredményre jut, hogy más sós forrásoknál is észlelhető bizonyos mély- 

 ségig a hő és sótartalom emelkedése. tz. 



