r.vKsui.ATi ücvm;. 105 



liiuduit, malaeliit, götbit, koniud ós spLeii vesznek részt, töblmyire pieolithos szer- 

 Uezettel. Tisztátalanságkéut ritkábban clilorit és íjnarcz is előfordul benne. Hydro- 

 theriualis eredésünek látszik. 



2. Hr. PÁLFV MÓR (( krislii<i}'-l/rátli (irKiii/lniin/a-tcnVd íjruloijini ristinii/iiiról 

 értekezett. .\ bányászat e területnek tulajdonképen két iiontján foly intensiveblien : 

 a Bárzabegy kúpja körül és a Muszári völgyben. 



.\ Bárzaliegy zöldköves pyr.-ampliibolandesit kú])ja a délnyugati oldalon a 

 felszínhez közel összeér a Szmrecs kúpjával, mig a mélyben a két kúp elválik. 

 A kürtökitöltések zöldköves andesitből állanak, mig a körülötte Icvö területet a fel- 

 színen lávaár és tufa fedi, a mélyben ellenben a kürtő széléig húzódik a felsőme- 

 iliterrán, a mit az andesit áttört. 



Mintán a felsömediterrán rétegei a bányafeltárásokban váltakoznak tufaréte- 

 gekkel, az eruptió a felsőmediterrán-korban történt. 



Az aranytartalmú telérek részint a Bárza kúpjának EK-i, részint l)Ny-i ol- 

 dalán a Bárza és Szmrecs kúpja között fordulnak elő. .^z északkeleti oldalon irányuk 

 ÉÉNy— DDK, a délnyugatin ÉNy — DK s mindkét helyen az egyes telérek pár- 

 huzamosak egymással. Részletesen előadja a telérek fellépési és keletkezési viszo- 

 nyait : azok eredetét messze elnyúló tektonikai hasadékokra vezeti vissza, a melyek 

 azonban csak a kürtök szélein töltettek ki nemes érczekkel. 



A Muszári bánya alapját augitporphyrittufa alkotja, a melyen gránátot tar- 

 talmazó s a dacitokhoz átmenetet képező amphibolbiotit-tjuarczandesitek törtek át. 

 A?, uralkodólag ÉNy — DK irányú tektonikai hasadékok az andesitek közelében van- 

 nak itt is nemes érczczel kitöltve. 



;!. Dr. Melczer Gusztáv egy kiváló szépségű hazai földpátot, n naduhvlai 

 (ilbiliit ismertette. Nadabula Gömörm. északi részében van Rozsnyó mellett ; a tőle 

 Ny-ra eső hegyoldalak porphyroidjaiban müvelés alatt álló vasércztelérek vannak s 

 ezek üregeiben kristályosodott szideriten ülnek a kisebb-nagyobb albitkristályok. 

 Kz az albit úgyszólván egészen ismeretlen, az irodalomban mindössze háromszor 

 találjuk röviden megemlítve. Habitus és formák tekintetében a kristályok szokott 

 kifejlődésüek ; 13 közönséges formán kívül csak kettőt találni rajtuk, a melyek az 

 albitra általában véve ujak: !797} és fV57j. Minthogy a szerző mérés közben ta- 

 pasztalta, hogy a mért szögek igen jól egyeznek egymással, nagyobb számú apró 

 kristályt mért. hogy a kristály geometriai állandóit pontosan megállapítsa, annyi- 

 val is inkább, mert az irodalomban foglalt adatok közt e tekintetben nagy eltérések 

 vannak. Sok mérés és hosszadalmas számítás útján a szerző megállapítja, hogy 



a:b:c = 0-635fi : 1 : 0.5578 

 « = 9406' 

 ,?=116°36'/:í' 

 y = 87°5'i' 



Mivel a kioltás megmérése és spektroskopos, meg chemiai próbák útján két- 

 ségtelen, hogy a nadabulai albit ideálisan tiszta albit, az imént közölt állandók 

 nemcsak a nadabulai albitra, hanem az albitra általában érvényesek. 



3. Ifj. Ak.ídi Viktor a budai mi'isodkurú rétegekről értekezve felsorolja azon 

 képződményeket, melyek pontos korát sikerült eddig megállapítania. A norikumhoz 

 sorolja a Gellérthegy, Csíki hegyek, Gugerhegy, a Sashegy magva, a Mélyút, Má- 

 tyáshegy, Sashegy és a Kis Gellérthegy dolomitját és a dolomitport. A rhffitiumhoz 

 a megalodus-mész mellett a farkasvölgyi szarúkő brecciákat. A jura systemából ki- 

 mutatja az alsóliast a Farkasvölgyben, az alsó és felső liashoz pedig a Hármas 

 határhegycsoport meszeit és dolomitjait veszi. Doggert a Farkasvölgylien talált. 



