T 



FÖLDTAN I KQZLONT 



XXXV. KÖTET, 1905. ÁPRILIS. i. FÜZET. 



ADATOK AZ ALBIT PONTOS ISMERETÉHEZ.' 



Dr. Melczer GuszTÁvtól. 



(Hét kristályrajzzal a szövegben.) 



Az albit már sok izben képezte részletes tanulmányozás tárgyát, 

 annyival inkább, mert mint egy fontos isomorph ásványsorozat szélső 

 tagja, kiválóan érdekes. Az idevágó irodalomban foglalt adatok össze- 

 basonlítása azonban meggyőz arról, hogy az eddig elért eredmények nem 

 eléggé összevágok, úgy hogy ujabb részletes vizsgálat éppen nem fölös- 

 leges. Különös örömmel fogtam ennélfogva egy kiváló szépségű hazai 

 albit tanulmányozásába s annak kristály-geometriai eredményét a jelen 

 dolgozatban közlöm. Mielőtt az anyag, a vizsgálati módszer és az ered- 

 mények ismertetésére áttérnék, szükséges, hogy az eddigi albit-vizsgála- 

 tok eredményeit röviden összefoglaljam és pedig első sorban a kristály- 

 geometriai constansokra vonatkozókat. E végből az egyes szerzők dolgo- 

 zataiból kiszedtem azokat a mért és számított szögeket, a melyek az albit 

 leggyakoribb formáira vonatkoznak és a constanaok változásával eléggé 

 változnak, és e szögeket táblázatba foglaltam. A tábla magyarázatául szol- 

 gáljanak a következő sorok. 



G. EosE a földpátokról szóló alapvető dolgozatában" ismerteti az 

 albit tulajdonságait; mért és belőlük számolt szögekkel igazolja, hogy az 

 albit az orthoklashoz való minden hasonlatossága daczára nem egyhaj- 

 lású, hanem háromhajlású. Öt mért szöget közöl és a belőlük számolt 

 legfontosabb szögeket. Miller is az ő szögeit közli ismeretes kézi- 

 könyvében. 



F. Neumann Das KrystaUsystem des Albit etc. czimű nevezetes dol- 

 gozatában ' kilencz tiroli kristályon nagy gonddal végzett méréseket közöl 

 és foglalkozik ez alkalommal a goniometeres mérés hibaforrásaival is. 



1 Előadatott a Magyarhoni Földtani Társulat 1905 mározius 1-én tartott szak- 

 ülésén. 



2 Gilb. Ann. 7,5. (1823.) 186. 



3 Abh. Akad. Berlin 1830. 189. 



Földtani Közlöny. XXXV. kút. i905. 11 



