ADATOK AZ ALBIT PONTOS ISMERETÉHEZ. 161 



A. Sella* Sellait társaságában előforduló átlátszó fényes albitikre- 

 ket mért (Gebroulaz-glecser). A mért értékek két kristályra vonatkoznak, 

 belőlük 



a: b : c^ 0-6333 : 1 : 0-5575 

 a =94" 4' /9=116°28' ;- = 88" 8' 



A mint a táblázatból látni, a mért és számolt értékek közt is elég 

 nagy eltérések vannak, úgy hogy ez állandók nem tarthatnak igényt oly 

 pontosságra, mint a melylyel közölve vannak. 



S. Glinka az orosz albitokat nagy részletességgel irja le - s egy ké- 

 sőbbi dolgozatában közli a rajtuk végzett opt. méréseket is.'' A tárgyalt 

 albitok közül tekintetbe jő első sorban a kirebinszki és kaszbeki, mivel jó 

 kifejlődésü és tiszta albitok. Mérésre különösen a kirebinszkit találta alkal- 

 masnak (csak a prizmaövben talált azon is ingadozást), a kaszbeki 3 — 4 

 mm-es kristályok kevésbbé jók, mert a bázison is csikósak és polysynthe- 

 tikus ikrek, úgy hogy lapjaik többszörösen reflektálnak. Egy-egy kristá- 

 lyon csak egyes szögeket mérhetett, de a legjobb lapok képezte szögek 

 megegyeznek a kirebinszkiekóval. Öt kiválasztott értékből : 



a:b: c = 0-63412: 1 : 0-55738 

 a = 94° 5' 22" /9 = 116° 26' .54" ;- = 88° 6' 45" 



A mint a táblázatból látható, a megegyezés a mért és számított 

 szögek közt általában jó, de itt is találunk eltéréseket, a melyekről kívá- 

 natos volna, hogy kisebbek legyenek, nevezetesen a Pp és no eltérnek a 

 számoltaktól, holott e mért szögek az eredeti szövegben (a zl II, MT és iiP 

 szögekkel együtt) mint legjobb értékek vannak megjelölve. A többi, 

 GLiNKÁtól megvizsgált albitok közül a kisfcimi az ő jellemző lemezes szer- 

 kezeténél fogva eltérő kioltású, a murzinkai nem tiszta albit, hanem az 

 ^4 ííij.-liíi formulának felel meg, a sisimi bányákból származók pedig göm- 

 bölyödöttek és polysynthetikusak. Ezek tehát nem jöhetnek tekintetbe és 

 a rajtuk mért szögek nagyon el is térnek az albit szögeitől. Végre a 

 zlatuszti tiszta albit egy kristálytöredékének méréséből Glinka még a 

 következő állandókat határozta meg: 



a : b -.c^ 0-ri350 : 1 : 0-5586 

 a = 94° 16' (^ ^ 116" 43' 30" ;- = 87° 45' 20" 



Csak egy kristályról kapott hét mérésről lévén szó, ez állandók sok- 



1 Atti R. accad. d. Lincei Ser. 4. 1S88. 4. 464. 



- Russ. Bergjournal 1S«9 (több folytatásban, oroszul). 



* Verh. russ. miner. Gesellsch. SÍ. (1894.) 1. (oroszul). 



