D! MELCZEK GOSZTAV 



kai kisebb pontosságra tarthatnak csak számot, mint a kirebinszki 

 anyagra vonatkozók. 



A. Fbanok Eevinröl való "2 — 3 mm-nyi albitkristályokat mért.* Hat 

 mért értékből : 



a: b : c = 0-6388 ; 1 : 0-5651 

 a = 93° 33' /í= 116° 31' ;- = 88° 50' 



A mért és a számolt értékek fele oly tetemesen tér el egymástól, 

 hogy e constansokat figyelmen kivül kell hagynunk. 



C. Viola lakousi (Kréta sziget) albitot vizsgált," a mely chemiai pró- 

 bák és elemzés szerint tiszta albit. Közli a megmért 12 kristály méreteit, 

 részletes leírását és a mért szögeket egyenkint is. A megállapított kristály- 

 geometriai eonstansok : 



a : b : c = 0635 : 1 : 557 

 = 94'^ UVV /?=:116 3r^,4' ;' = 88°5' 



Szokatlan eltéréseket találunk itt a Px és PT mért ós számolt, szö- 

 gek közt (Px mért értékei 51° 26' és 51° 4' PT-é pedig 64° 5', 67° 2', 

 64° 57'), továbbá nem egyeznek Po szögei sem. Ez eltérések oka, úgy 

 látszik, a P-lapok facettált volta. Eltérnek azonban egymástól az egyos 

 kristályokon mért azon szögek is, a melyek a számításban, mint alap- 

 értékek szerepelnek, nevezetesen az Mii és MP mért szélső értékek közt 

 az eltérés 38' illetve 45'. Mindezen eltérés oka valószínűleg az, hogy 

 Viola aránylag nagy kristályokat mért (a legkisebbiknek legnagyobb ki- 

 terjedése 7 ','2 mm) és hogy bennök sok az ikerlemez. 



Viola — valószínűleg az emiitett eltérések miatt — a tengelyarányt 

 csak három tizedessel közli ; a tengelyek szögei is csak kisebb pontosságra 

 tarthatnak igényt. 



A. Lacroix az oisansi albiton mért szögeket közöl'' és azokat Des- 

 CLOizEAUx számolt adataival hasonlítja össze, a melyekkel aránylag leg- 

 jobban is egyeznek. De itt is találunk több 8'-nyl és ennél nagyobb el- 

 téréseket, tehát a szögek nem alkalmasak arra, hogy a 154. lapon közölt 

 DESCLOizEAUx-LACKOix-féle állandók pontosságát igazolják. 



Végre a legújabb időben F. Zambonini közölt albit-méréseket.'' Albitja 

 a eomba perneguei (Valloné JMulasco") diabázból való. Mérései két igen 

 szép és jól kiképződött ikerkristály szögeinek jól egyező közepei (a leg- 

 nagyobb különbség a két kristályon mért szög közt 2'). Adatait Descloizeaux 



1 Bull. Acad. roy. Belg. 1891. [3] ?/. 605. 



2 Min. Mitth. 15. (1895.) 135. 



3 Minéralogie do la Francé II. (1897.) 1.38. 



* Centralblatt f. Min. Geol. ii. Pal. 1903. 119. 



