ADATOK AZ ALBIT PONTOS ISMERETÉHEZ. 



165 



huzamos ikerkristályokból álló kis kristály-csoportok, de találni e kristály 

 csoportokban itt-ott oly ikret is, a mely a többiekkel nem párhuzamos, 

 hanem ikerállásban van a karlsbadi törvény szerint. 



A legnagyobb ikrek (egyszerű kristályt nem találtam) táblásak az 

 M (010) szerint, a kisebbek közt gyakoriak az Mox öv szerint többé- 

 kevésbbé elnyúltak is. A főbb habitusokat a mellékelt 1 — 7 ábra tünteti 



fel. Kifejlődésük igen szabályos ; nem polysynthetikusak, csak itt-ott látni 

 bennök ikerlemezt. Vannak fehérek is, de többnyire színtelenek, víztisz- 

 ták, különösen a kisebbek. 



Formák tekintetében a nadabulai albit nem érdekes, mert jól ki- 

 fejlődött lapokkal csak az albit legközönségesebb formái vannak meg 

 rajta, nevezetesen' 



.X'(IOI) 0(111) 



r (403) p (iTT) 



y (201) 8 (TT2) 



n (021) g (22T) 



M (010) 

 P (001) 

 l (ITO) 

 z (130) 

 T (110) 



• A betűjelzést illetőleg a RosE-féle legrégibbhez ragaszkodtam, a melyet 

 HiNTZE (Mineralogie) és Goldschmidt (Winkeltabellen) is alkalmaz, csakhogy Hintze 

 az í és T betűket fölcserélve használja. 



