ADATOK AZ ALBIT PONTOS ISMERETÉHEZ. 



167 



mikor szembetűnő volt, hogy az ,V-lapok nem esnek jDontosan az övekbe 

 s ennek megfelelően néhány ikerkristályon, a melyen mindkét AZ-lap jól 

 volt mérhető, ez a szög Va — l'-kal kisebb mint 180'. Figyelmen kívül 

 hagytam továbbá a PP, xx beugró ikerszögleteket, mivel tapasztalás sze- 

 rint azok mindig mások, mint kellene lenniök. Marad tehát a prizmaöv- 

 böl /; és IT, továbbá ;íí, azután yl. In, no és lo, a melyeket kölcsönösen 

 kiegyenlítettem és tekintetbe vettem még az xy, Py, Pl szögeket is, de 

 kisebb nyomatékkal, mert a P (001) és x (TOl)-lapok beugró szögletek 

 lapjai. Az ezen szögekre vonatkozó mért adatokat a mellékelt táblázatban 

 állítottam össze. (Az összefoglaló jelek azt jelentik, hogy az illető szög 

 az ikerkristály mindkét egyénén méretett.) Kiindultam a prizmaövben 

 az Iz és IT értékekből és az yhto öv adataiból, meg a zln gömb három- 

 szögből, azután sorban megoldottam az Mlo, Min, Mzn, ylli, MhP, oxy, 

 yPi stb. háromszögeket, a többféle utón kapott értékeket egymással foly- 

 ton kiegyenlítvén. Az állandók, a melyekre jutottam, a következők: 



Mért alapszögek a nadabulai albitról. 



