ADATOK AZ ALBIT PONTOS ISMERETÉHEZ. 169 



a : b : c = 0-6350 : 1 : 0-5578 

 a = 94° 6' ^ = 116° 36Vi.' r = 87° 52' 



A belőlük számolt szögeket a mértekkel együtt a mellékelt táblázat 

 adja. a melyben kr = a mért kristályok, n = a, mért élek száma, + d pedig 

 az egyes méréseknek a belőlük alkotott középtől való közepes eltérése, a 

 következő rovatban a legjobb -mérést közöltem az esetben, ha a mért 

 közép kettőnél több egyes mérésből ered. 



Tekintettel arra a kiváló megegyezésre, a mely a mért és számított 

 értékek közt van, az említett állandókat kell az albit legpontosabban 

 megállapított állandóinak tekinteni. Eltérést a mért és számított adatok 

 közt csak az il/-lapokkal való szögekben és az ikerszögletekben találunk, 

 de ez természetes is. A prizmaövben az JZ-lajjok — mint már említet- 

 tem — nem rendes fekvésüek ; az övben fekszenek ugyan, de az ((-ten- 

 gely positiv vége felé convergálnak. Ennek következtében az Mz, Ml mért 

 szögek természetesen tetemesen kisebbek mint a számítottak. Ugyancsak 

 ily értelemben eltérőknek kell lenniök az Mij, Mr, Mp es Mn szögeknek 

 is, az utóbbi már kisebb mértékben, ellenben az Mo, Mx mért szögek 

 ugyunazon okból nagyobbak mint a számítottak. Eltérőnek, és pedig a szá- 

 mítottnál kisebbnek kellene lenni az MP mért szögnek is. Hogy ez nem 

 így van. annak oka a P-lapok zavart volta ; a tőlük képezett beugró iker- 

 szög nagyobb a kelleténél s így az 3/Pmért szögek az M lapok conver- 

 gálása daczára megegyeznek a számolttal. Oly kristályt, a melyen mind- 

 két i¥-lap (OTO és OTO) jól kifejlett és egymással néhány perez hijján 

 180°-ot képez, csak kettőt találtam, az egyiken az l (iTO), a másikon z (130) 

 és (TTl) jól fejlett s ennek megfelelően a következő mért szögek 



Ml = 60° 4' (19. sz. kristály) 

 i¥z=:30° 18' l..„ , . ,,, ^ 

 lfo = 66°27V.'r^^-''-^™*^^^^ 



igen jól egyeznek a számoltakkal. Elég nagy eltérést találunk a PPiker- 

 szögeken kívül az J'.r-ben is, de beugró ikerszögletek tapasztalás szerint 

 még a legjobban kifejlett kristályokon is mások, mint kellene lenniök. 

 Van eltérés az yy és rr kiugró ikerszögletekben is, itt az eltérés oka a 

 lapok tökéletlen líifejlődése, a mit különösen az r (403)-ra vonatkozólag 

 már megemlítettem. 



A hol tehát eltérés van a mért és számolt szögek között, az az illető 

 formák tökéletlen kifejlődésének következménye, egyébként a megegyezés 

 oly tökéletes, hogy annál jobbat kevés esetben fogunk tapasztalni, úgy 

 hogy a megállapított constansok 



Füldlani Közlöny. X.XXV. kot. Í0Ü5. 12 



