170 RÖVID KÖZLEMÉNYEK. 



a:b: c = 0-6350: 1:0-5578 

 a = 94° 6' ;9== 116° SeVa' 7-=87°52' 



a negyedik tizedes ± egy egységéig, illetve (a szögek) + l'-ig biztosak. 

 Tekintetlel erre, valamint arra, hogy ez a nadabulai albit chemiai és 

 optikai tekintetben ideális tiszta Ab-nak bizonyult, e constansok egyúttal 

 az albit !• a nézve általában érvén-yesek. Az eddig közölt mért és 

 számított albitszögek közt a legjobb megegyezést DEscLoizEAUxnál talál- 

 juk, vagyis ennek és MARioNACnak mért értékei a legmegbízhatóbbak az 

 eddigiek közt, a miért is a tankönyvekben általánosan szerepelnek, de 

 ezen mért szögek [közül is az Mz, zl, 11, Mn, MP, yl, lo, Po, PT, zn szö- 

 gek jobban egyeznek a tőlem számolt értékekkel, mint a DESCLOizEAUxtól 

 közöltekkel. 



Budapest egyetemi ásvány-kőzettani intézet. 



RÖVID KÖZLEMÉNYEK. 



A talaj alkotórészeinek csoportosításáról. Körülbelül két hónapja 

 annak, hogy a Cheiniker Zeitung hasábjain Attefíberg Albert tollából czikk 

 jelent meg.* a melyben a svéd szerző a talaj fizikai elemzésével és klastikus 

 alkotórészeinek beosztásával foglalkozik. 



A talaj i(liomok»-szemcséi között három fizikai határt állapít meg a 

 svéd szerző. Az első 0'2 mm szemcsenagyságuál van s a vízátbocsátó és vizet 

 tartó homokok között a határ. A második 02 mm-nél van s a sósvíztöl 

 coaguláló szemcsék határa. E határnak különben még más értéke is van ; 

 0'02 mm-nél kisebb szemcséket szabad szemmel már nem lehet megkülönböz- 

 tetni s a növények gyökérszörei 0-02 mm-nél finomabb homokba nem tudnak 

 behatolni. A 0002 mm-es határ az erős molekuláris mozgás határa. E külön- 

 böző fizikai sajátságú szemcsékre szerző a következő neveket ajánlja : 



2'0 — 0"2 mm-es szemcsék „. Sand 



0-2— 0-02 « « Mo 



0-02— 0-002 « .' LálÜcr 



finomabb mint 0-002 « » _ . . Lcr. 



A capillaritásra végzett kísérletekből kitűnik, hogy a 2-0 mmuél dur- 

 vább alkotórészek oapillaritása egészen jelentéktelen s liogy csak 2'0 mm-nél 

 finomabb homokok mutatnak kifejezett capillaritást. Az esővíz 2'0 mm-nél dur- 



* Atterberg Albert: Bie rationelle Klansifikation der Suiidr mid Kicsi: 

 Chemiker-Zeitung. Jg. XXIX, p. 19.5— 198. Cöthen, 1905. 



