174 IRODALOM. 



siti a Földtani Intézet eddigi daráját és legdurvább homokját, az ö dyneje 

 pedig a durva homokkal azonos. Ép úgy egyesíti a f i m m a alatt a közepes 

 és finom homokot, mígamjiilája a legfinomabb liomokkal egyenlő. Az előző 

 kettőt a sand, az utóbbi kettőt pedig a mo főcsoportokba foglalja. A sand 

 homokot, a mo finom homokot jelent svédül ; hogy ezt magyarul kifejezhes- 

 sem, a homok szónak egy synonymáját kellett keresnem s így durva homokra 

 vagyis a grandra és dynere a porond — durva és finom porond — ki- 

 fejezést használom. Porondnak az erdélyi részekben ugyanis a víztől lerakott 

 durva homokot nevezik. Úgy ezt, mint a kövecs kifejezésre vonatkozó fel- 

 világosítást dr. Pálfy Mór osztálygeologus úrnak köszönöm. Annál is inkább 

 gondolom a porond kifejezést elfogadhatónak, mert a uémet Sandgries felel 

 meg neki, a mely kifejezést a német nomenclaturában Atterbebg sandja 

 helyett ajánlanám, úgy hogy a sand a svéd monak a kifejezésére szolgál- 

 hasson. A mot egyszerűen lioiiiol;na.k fordítom s ennek alcsoportját, a fim- 

 mát: finom hontoknak. Fimma svéd tájszó és finom homokot jelent; azon- 

 kívül pedig jónak gondolom a Földtani Intézetben használt név megtartását, 

 a melynek fogalma csak annyiban változik, hogy a közepes homokot is ma- 

 gában egyesíti. A mjálát, a szó német értelmének — Mehlsand — meg- 

 felelőleg szintén a régi legfinomabb homokkal lehetne kifejezni. A ve sara és 

 mjunára a por és iszap szavakat gondolom megtartandónak, habár a vesa 

 apróbb részeket is tartalmaz, mint a por s így a mjuna 'valamivel finomabb, 

 mint az eddigi értelemben vett iszap.' A 1 e r végül agyagnak maradna meg. 

 Még csak egy megjegyzésem van. Az Atterberg osztályai részére föl- 

 sorolt magyar nevek nemcsak talajalkotórészt, hanem talajt is jelölnek ; de 

 ez magában az eredetiben is így van, a mi ATTERBERonek fönt idézett s a 

 mjálára vonatkozó megjegyzéséből is kitűnik. Güll Vilmos. 



IRODALOM. 



(1.) A m. kir. Földtani Intézet Évi jelentése 1903-ról. 



Budapest 1904. 

 1. BöcKH János: Igazgatósági jelentés, p. 5 — 38. 



Az adminisztratív és történeti adatok bő anyagából a következőket emel- 

 jük ki : 



Az 1903. évben részletesen fölvétetett: 



Hegyvidéki fölvételek ______ 1930-12 Km* 



Bányageologiai « _____ 171 '4.9 « 



Agrogeologia « _____ 252M3 « 



Szőlőtalajok fölvétele _ _ _ 257-23 « 



Az intézet tagjai azonkívül vízi ügyekkel (ezek között 24 artézi kútügy- 

 (Cyel), továbbá kőbányákat, bányászatot, petroleumkutatást stb. illető kérdések- 



