IRODALOM. 177 



Vulkán-Sztrimba csúcsoktól jelölt ENy — DK irányú titbonmészkö vonulat 

 kisebb-nagyobb szirtjei ütik ki magukat. Ezen vonulattól DNyra, vele pár- 

 buzamosan, keskeny augitjrorphyrit tufavouulat van a felsökréta rétegek közé 

 beszorítva, a melyet vele párbuzamos ampbibolandesit dykeok kisérnek. Egy 

 nagyobb, tektonikai vonalaktól batárolt, augitporphyrit tufaterület a Kó'rösvölgy 

 jobb oldalán terül el, a melyet itt is a tektonikai vonalakkal párbuzamos an- 

 desittelérek kisérnek. A Febér-Körös völgyétől D-re eső terület alapközetét 

 szintén a felsökréta képződményei fedik, a melyeket ampbibol- vagy amphi- 

 bolbiotit-andesitböl álló telérek vagy zöldköves ampbibol-pyroxenandesitek 

 kúpjai törtek át. Ez utóbbiak tartalmazzák az aranyban gazdag teléreket. 

 Az eruptiv telérek iránya megegyezik az általános tektonikai irányokkal : 

 részben ÉÉK— DDNy-i, részben ÉNy^DK-i. 



6. Telegdi Roth Lajos : Az Krdéhjrészi Érczhegység K-i széle Felsőgáld, 

 Intregáld, Czelna e'í Onipolyicza környékén, p. 100 — 101. 



A szóban forgó területen a titbonmész vonulata DDNy, majd DNy s 

 végül Ny felé folytatódik s ezen irányt a neki alapul szolgáló régi eruptiv 

 közetek is betartják. Kelet felé a titbonmész szirtek alakjában egészen a begy- 

 ség keleti végéig terjed. A régi eruptiv kőzetek s a titbonmész vonulatának 

 Ny-i batárán felső, K-i batárán pedig alsó krétakorú lerakódások lépnek föl. 

 A neogen elején keskeny hasadékokon dacit és andesit tört fel. Föllép továbbá 

 egy diorit és quarczkonglomerat, melyeket szerző palaeozoosnak tart. A hegy- 

 ség szélén föllépő ezen kőzetek a neogén lerakodások alatt tűnnek el, a melyek 

 főkép lajtamész alakjában vannak kiképződve. Igenpataka mellett mediterrán 

 agyagra települt szarmatakorú kavics és homok fordul elő, míg a diluviális 

 agyag és kavics egészen alárendelt. 



7. Halavátö Gyula: Déva környékének földtani alkotása, p. 10!2 — 111. 



A Hunyadmegyében fekvő fölvételi terület javarészben középhegység és 

 csak Dévánál tagozottabb az andesitkúpok következtében. Áll pedig : 



1. a kristályos palák felső csojjortjából, 



2. dolomitos mészkövekből (devon?), 



3. homokkövekből és márgákból (felső kréta ; cenoman), 



4. ampbibolandesitből, rézércz előfordulásokkal, 



5. ampbibolandesit-tufából, 



6. augitandesitből, 



7. ártéri üledékekből (alluvium). 



Jelentése végén a szerző területének forrásait is ismerteti ; nevezetesen 

 a Brettyelin és Veczel községekben fölbugyogó ásványos vizű forrásokat, a 

 dévai Várbegy konyhasós forrásait s végül Dévánál három édesvizű forrást, a 

 melyek alkalmasak volnának a városnak ivóvízzel való ellátására. 



(8.) ScHAFABziK Ferencz : Lwikány e'.s Pojén községek környékének, vala- 

 mint a nadrági Kornyet-völgy geológiai viszonyai Krassó-Szörény 

 megyében, p. 112 — 123. 



