IRODALOM. 179 



az Aninóza mellékvölgy, a hol gráuát, epidot, tremolit és magnetit fordul 

 elő a mészkő contactusán. 



Befejezésül a terület hasznosítható kőzeteit találjuk egybeállítva. 



9. Kadic Ottokár: A Béga felső folyásában, Facsét, Kostej és Kurtya 

 környékén elterülő dombságnak geológiai viszonyai, p. 124 — 137. 



A fentebb körülírt vidék geológiai alkotásában a következő képződmé- 

 nyek vesznek részt : 



1. Üledékes közetek; é. p. palaeozoi palák, quarczit, valamint kris- 

 tályos és dolomitos mészkövek, pontusi és mediterránkorú üledékek, kavics- 

 rétegek, diluviális barna babérczes agyag és végre alluviális hordalék. A me- 

 diterránképzödmények ismertetésénél különös figyelemmel van a szerző az 

 ismeretes és kövületekben gazdag kosteji lelőhelyre. 



2. Tömeges közetek közül Kostej vidékén diabas, quarczporphyr, 

 biotitandesit, biotit-amphibolandesit, andesittufa és konglomerát van elterjedve, 

 míg Kurtya vidékén biotitandesit, andesittufa és konglomerát fordul elő. 



10. BöcKH Hugó: Adatok a Kodrú-hegység geológiájához, p. 138 — 150. 



A kiegészítő fölvétel, melyet a szerző Pethö Gy. halála után a Kodrú- 

 hegységben végzett, a következő eredményeket szolgáltatta. A Kodrú-hegység 

 felépítésében résztvevő képződmények ezek : 



1. Metamorph kőzetek. 



2. Gránit és amphibolos kersantit. 



3. Csillámos konglomerát, breccia és homokkő. Alsó permkorú (?). 



4. Vörös és lila színű palák, diabastufa, quarczos porphyrtufa és diabas. 



5. Quarczos porphyr. 



6. Quarczit-homokkő és vörös palák. Perm (?). 



7. Jurakorú kőzetek. 



8. Andesitek és azok tufái és brecciái. 



9. Szarmata emeletbeli üledékek. 



10. Pontusi rétegek. 



11. Diluviális (?) kavics. 



12. Diluviáüs agyag. 



13. 0-alluvium. 



14. AUuvium. 



Ezekből a szerző területén csupán a jurakori s ennél idősebb képződ- 

 mények vannak meg. A jurából csakis a középső és felső jurát állapította meg. 

 A menyházai has-előfordulásról a szerző kimutatja, hogy ezeket a lerakodá- 

 sokat is a doggerbe kell sorolnunk, annál is inkább, mert fedőjükben malm- 

 és tithonmeszek fordulnak elő. Ép úgy kimutatja — eddigi ismereteinkkel szem- 

 ben — azt is, hogy a Kodrúban a trias teljesen hiányzik. 



A Kodrú és Móma közötti határul a menyházai és brihényi völgyet 

 szabja meg s a Kodrú-hegység tektonikáját illetőleg bebizonyítja, hogy az egy 

 régi lánczhegység maradványa s nem röghegység, mint a milyennek eddig az 

 irodalomban szerepelt. j: 



