ISO IRODALOM. 



11. Gesell Sándor: A A^agy-Veiizverés, í{ozn))yó i'dros p's Rekenyefalu 

 közötti terület földtani viszonyai, p. 151 — 157. 



Kozsnyó város bányászatának történetét behatóan tárgyalván, áttér a 

 szerző a geológiai viszonyokra. A jelzett területen metamorpli-palákat, homok- 

 köveket, brecciákat, továbbá porphyroidokat és porpyroid-palákat talált. 

 A rozsnyó — veszverési és nagyhnileszi országút mindkét oldalait porphyroidok 

 és quarczporphyrok alkotják. Az országútnak a Gölnitzvölgy felé esö részén 

 gránitra is akadunk. 



A porphyroidba Kozsnyó körül pátvaskö teleptelérek vannak beágyazva. 

 Csapásuk a mellékközetével azonos és 2 — S*" között változik; K felé merede- 

 ken dűlnek. 



A telérek kitöltése világos színű pátvaskö és quarcz, a miben lapos len- 

 csékben sulypát, réz- és vaskovand lép fel. Ezen vaskó'telepek képezik a fej- 

 tés tárgyát Eudnán, Eozsnyón és Nadabulán. Csúcsomban egy ^^ csapású déli 

 dőlésű 10 — 12 m vastag mangánpát-teleptelér áll bányaművelés alatt. Az ér- 

 kitöltés quarcz és mangánpát, réz- és kénkovand behintéssel. 



12. Kápolnai Pauer Viktor: Felvételi jelentés az 1903. év nyaráról. 

 158—176. 1. 



A SzepesGömöri Erczhegységnek Rozsnyótól Ny-ra. a Sajó jobbpartján 

 elterülő része porphyroidból, metamorpbpalákból és mészkövekből épült. A por- 

 phyroid. mely Feketepataktól az Ivágyó felé ívalakú vonulatban parallel halad 

 a Sajóval, sehol sem fejlődött ki typusosan. A rétegek dőlése átlag DNyi. 

 A metamorplipalák Ny-ról és D-ről a jiorphyroid- vonulattal határosak, melybe 

 Henczkó és Veszverés között egy második metamorphijalaterület nyúlik. 

 Az első palaterületet a Kobetarszky malomtól D-re egy porphyritdyke töri át. 

 A Muich quarczbrecciákból és konglomerátokból áll, melyek homokköbe men- 

 nek át. Azonkívül a metamorphpalákon három helyen carbonkorú mészkövek 

 települtek. 



Alsó-Sajón higanyérczek, a terület számos pontján pátvaskőtelepek, 

 Geczelfalván pedig steatit előfordulás található. Eegült Jenő. 



13. Reguly Jenő: A Nagykő (]'olovecz) D-i lejlője Betlér és Rozsnyó 

 között. 177—183. 1. 



Minthogy e vidék nem lépi át a Gömör- Szepesi Erezhegység érczvezetö 

 sorozatát, sem az itt talált közetek korát, sem pedig ezeknek azon kőzetekhez 

 való viszonyát, melyeknek stratigraphiai helyzete már ismeretes, nem lehetett 

 megállapítani. A klastikus kőzetek között két typus uralkodó : metamorph- és 

 agyagpalák ; az elsők a Volovecz körül, az utóbbiak a Kálváriahegy és a 

 Kosztordás között. Az eruptiv kőzeteket quarczporphyrok és porphyroidok 

 képviselik. Ezek közül az első a csucsomi völgyben mintegy 2 Km átmérőjű 

 tömzsöt alkot, mely EK felé porphyroidba megy át. 



Az egykori művelés tárgyát tevő ezüst-, réz- és pátvaskőtelepek manap- 

 ság hozzá nem férhetők. Az agyagpalák közt egy mangánpát-telep van feltárás 



