182 IRODALOM. 



16. LiFFA Aurél: Geológiai jegyzetek Sárisáp vidékéről, p. 215 — 232. 



E vidék geológiai alkotásában részt vesznek : 



1. A felső trias, a mely részben mint dolomit, részben mint dach- 

 steinmészkő van képviselve. A dolomit többnyire mállott, összerepedezett, hal- 

 vány rózsás, majd fehér színű. Talajképzés tekintetében csupán a löszszel ke- 

 vert törmeléke vehető figyelembe. A dachstein-mészkö igen nagy területeket 

 borít, talajt, mivel szálban álló, nem képez. 



2. Az eoczén csupán fiatalabb lerakodásaival kerül a felszínre, még 

 pedig mint Nummulites lucasanus-, Numm. striatus- és Numm. Tchihatcheffi- 

 rétegek. E képződmények felső talaja csaknem kivétel nélkül nehéz kötött 

 agyag, a mely csupán itt-ott kissé homokos szerkezetű. 



3. Az oligoczén mindkét szakaszával van kifejlődve. 



a) Az alsó oligoczén részben mint hárshegyi homokkő, részben mint 

 kisczelli agyag lép fel. Mivel az előbbi szálban áll, felső talajt csak a kisczelli 

 agyagnál találunk, a mely nehéz, erősen összeálló agyag. Felső s alsó talaj 

 között különbséget alig lehet tenni. 



b) A felső oligoczén elegyes és sósvízi képződményeivel fordul elő. 

 Előbbi mint cyrenás agyag lép fel, kötött kemény agyag felső talajjal, utóbbi 

 mint pectunculus homokkő és homok, laza, szürkés dmrva homok felső talajjal. 



4. A diluvium kisebb területeken mint mésztufa, nagy területen mint 

 lösz, ritkán mint homok van képviselve. Talajféleségei : 



a) lösz (meszes vályog), b) vályog, c) kötörmelékes lösz, d) mésztufa- 

 törmelékes agyag, ej agyagos homok és f) homok. 



5. Az alluviumban, mivel csak a völgyek fenekére s a patakok mel- 

 lékére szorítkozik, kis területeken : agyag-, agyagos homok-, futóhomok- és 

 mocsártalajt lehet megkülönböztetni. 



17. HoEusiTZKY Henrik: A n>iitrn)negyei Tornócz és Ürmény környéke. 

 p. 233—269, 3 táblával. 



A szerző 1903. évi területe a Vág folyó mentén a Kövecses pusztából 

 Negyed községig terjed. Szemtaniija lévén az ezen év július derekán bekövet- 

 kezett árvíznek, mely az eddig észleltek között a legnagyobb volt, behatóbban 

 foglalkozik a Vág folyóval s annak esésével. Az árvíz alkalmával vizet is gyűj- 

 tött s meghatározta, hogy annak 1 literében átlag 1'44 g iszap volt. Az iszap 

 fajsúlyát 1'36-nak, a másodperczenkint lefolyó víz tömegét pedig 1700 m-'-nek 

 véve, az ár egy nap alatt 155,520 m'^ iszapot szállított. 



A területen levő mellékpatakok és ásott csatornák s a felső talajvíz rövid 

 megbeszélése után a terület artézi kútjait (1. Föld. Közi. XXXIV., p. 337 — 338) 

 8 ezek alapján a vidék geológiai viszonyait ismerteti, a melyeket három szel- 

 vénynyel is illusztrál. A vidék alapját a 



pontusi rétegek, agyag és homokképződmény, 



alkotják ; ezenkívül még 



