184 IRODALOM. 



20. Emszt Kálmán: Közleiné}iijck a ni. Idr. Földtani Inlézcl aijrogcologiai 

 osztályának chemdai laboraloriiiniáhól. p. 283 — 288. 



E jelentésben hat Jolomitelemzést (Rozsnyóról ós Gömörmegyéböl való 

 dolomitok), egy dr. Böckh H.-tól gyűjtött közét, a Vág iszapjának és egy 

 Tihanyról való tőzeg vegyi elemzését találjuk. Továbbá közli szerző a lecsapolt 

 Ecsedi láp három tőzegének, egy égett lápföldjének és hat talaj typusának 

 tőle végzett teljes elemzését. ;-. 



(2). ScHAFAEziK Ferencz : Adatoka Szepes- Gömöri Érczhegiisc;/ poidot^al^b 

 geológiai ismeretéhez. Magy. Tud. Akad. mathematikai és természettudo- 

 mányi Értesítője. XXII. köt. b. füzet, p. 414—447. Budapest, 1904. 



A szepes-gömöri Erczhegység érczelüfordulásainak mellékközetét az ed- 

 digi kutatók hol sedimenteknek, hol kristályos paláknak vagy kárpáti gneiss- 

 nak Írták le. 



Szerző ezen közeteket Rozsnyó környékén porphyroidoknak és méta- 

 morphsedimenteknek ismerte fel. Kutatásai kiderítették, hogy a porphyrterü- 

 let nyomai Rimabrezótól Gölníczbányáig s Rozsnyótól Dobsináíg találhatók meg. 



Szerző az áttanulmányozott anyagban a következő typusokat ismerte fel : 



1. Quarczos porphyr. Ez tömeges, de olykor már palás szerkezetet mutat, 



2. Quarczos porpliyrból keletkezettporphyroid. Már teljesen palás szerkeze- 

 tet mutat. 



3. Klaslo vagy tufaporphyroidok. Ezek hol a quarczos-porphyrokhoz, 

 hol a quarczitos palákhoz hasonlítanak. Kritérium gyanánt szerző a tufás 

 szövetből még megmaradt, most már utólagosan kitöltött likacsokat fogadja el. 



4. Metamorpli kőzetek. Ilyenek a phyllites agyagpalák, szericzites quar- 

 czit-palák, graphitos palák és graphitos quarczit-palák. Mindegyik typusból 

 szerző több analyzist is közöl. 



Az elváltozást előidéző tényezőket részben a nagy porphyrtömeg mélyebb 

 részeiben uralkodó nagy nyomásban (mely tehát primar palásságot hozott 

 volna létre), másrészt a gyíírődésben találja. Különben valószíuíínek tartja, 

 hogy a gyíírŐdési folyamat a vulkáni kitöréseket is elősegítette. A nyomás 

 utolsó fázisában a már szilárd és összegyűrt porphyroidok dislocatióknak (csu- 

 szamlásokuak) voltak alávetve s ezen a gyűrődések és a porphyroidok réte- 

 gessége irányában végbe ment csuszamlások szolgáltatták azon lencseszerű 

 üregeket, melyek pl. a rozsnyói Ivágyó-hegyen vaspáttal vannak kitöltve. Az 

 üregek vasérczczel való kitöltését postvulkáni hatásokra vezeti vissza ; pneu- 

 matohydatogen folyamatokra utal a telérekben található turmalin is. 



A vaspát képződésére szerző elfogadja azon nézetet, hogy a mélyből fel- 

 kerülő vascarbonat oldat az üregekben kovasavas alkaliákat tartalmazó és a 

 mellékkőzet kilugzásából eredő oldatokkal találkozván, cserebomlásra adott 

 okot, melynél az alkatiak a fölös szénsavat lekötvén, oldatlan maradtak és el- 

 távolodtak, míg az egyszerű carbonat mint síderit és a kovasav mint quarcz 

 a telérüregekben kiváltak. 



