IRODALOM. 185 



Érdekes még a szerző azon tapasztakta, hogy a nadabulai alsó és felső 

 Károly-táró egyik telérét aplitos kőzet szegélyezi, mely nevezetes az odorok- 

 ban található szép ásványairól (albit, quarcz, turmalin, pyrit, siderit). Ezen 

 közetet szerző contact képződménynek fogja fel, a melynek vázát kilugzott 

 porphyroid szolgáltathatta s melynek üregeit az új képződmények ismét ki- 

 töltötték. 



Az líj képződmények, tehát a telértöltelék is, dynamikai behatások nyo- 

 mait sem mutatják, tehát a gyűrődések a telérek létrehozásával befejeződtek. 



A quarczos porphyrok kitörését szerző a permbe helyezi ; az ezen vidé- 

 ken fellépő gránitos kőzetek viszonyát a quarczos porphyrokhoz a kutatások 

 eddigi stádiumában még nem sikerült eldöntenie. Rozlozsnik Pál. 



(3). Gavazzi Artue: Die Seen des Karstes. Erster Teil : Morphologi- 

 sches Matériái. Abhandl. d. k. k. Geograph. Gesellscli. in Wien. 

 V. köt. 2. sz., p. 1 — 13G, 7 tábla, 15 térképmell. és 2 vázl. a szövegben, 

 Wien 1904. 



SiMONYi F. Úttörő munkája, de különösen Forel F. A.-nak a Léman 

 tóról írott alapvető müve óta a limnologia a tudományos kutatások útjára 

 terelődött ; a kutatók száma mindinkább növekedett, úgy hogy ma már a tu- 

 dósok egész serege működik a tudomány e szakán. A limnologia programmja 

 azonban oly sokoldalú — a mint azt Fokel mondja — annyi ágra szakad, 

 hogy egyes ember alig képes a kutatása tárgyát képező objektumot minden 

 nézőpontból egyaránt részletesen leírni. Hisz itt van pl. a mi Balatonunk, a 

 melynek tökéletes leírása több szaktudósnak a munkáját vette igénybe. 



Gavazzi 1895 óta azon iparkodott, hogy a Karszt tavainak morphologiai, 

 fizikai és chemiai sajátságait kikutassa. Vizsgálatai keretébe Ausztria, Horvát- 

 ország, Bosznia és Herczegovina állandó tavain kívül azokat a körülzárt me- 

 denczéket is belevonta, a melyek alkalomadtán vagy évenkint megtelnek víz- 

 zel, máskülönben pedig szárazak. 



Munkájának első részében, a melyben az ezekre vonatkozó morphologiai 

 anyagot gyűjtötte egybe, a következő felosztást követi: I. Állandó tavak. 

 Ezeken belül megkülönböztet édes-, elegyes- és sósvízi tavakat. II. Idősza- 

 kosan elárasztott medenczék; é. p. időszakos tavak és időszakosan 

 elárasztott p öljek. E beosztás szerint mintegy 80 tó és medencze leírását és 

 az ezekre vonatkozó adatokat közli. Leírásait a saját maga fénykép fölvételei 

 után készült hét szép képpel s 15 térképmelléklettel illusztrálja. 



Az időszaki karsztmedenczék hydrographiájára vonatkozólag Gavazzi 

 Artdr a gyűjtött adatokból a következő általános következtetéseket vonja le : 



A medenczék elárasztása háromféleképen történik: folyók (patakok), 

 források vagy közvetetten esővizek révén, a melyek rendszerint együttesen 

 töltik meg az objektumot vízzel. Az eső is részt vesz mennyisége és erőssége 

 (sűrűsége) mértékében a medencze inundálásában ; legnagyobb hatással azon- 

 ban akkor van, ha a medencze már víz alatt áll : a direkt eső emeli a tó 

 színét. A forrásokat — az időszakiaktól eltekintve — két csoportba lehet osz- 



Földtani Közlöny. XXXV. köt. 1905 13 



