IRODALOM. 187 



alávetve. Ebbeu n tekintetben azonban a ponorokuak is nagy a befolyása, 

 mert ha el vannak dugulva s így csekély a szívóképességük, akkor kevésbé 

 nedves esztendőkben is hosszabb ideig marad a luedencze víz alatt. Ugyanaz 

 történik akkor is, ha a föponorok a medencze feneke fölött vannak, mert 

 ezek csak akkor nyelik el a vizet, a mikor annak tükre eléri azokat. A ren- 

 des évenkinti inundatió az esős időszakhoz vagy hirtelen hóolvadáshoz, 

 tartama pedig az eső mennyiségéhez, illetve sűrűségéhez és a ponorok szívó- 

 képességéhez van kötve. 



Ezek után az általános következtetések után függelékképen föl vannak 

 sorolva az egyes tavak mikroplanktonjának Car L. meghatározta fajai, vala- 

 mint a diatomaczéák, a melyeket Forti A. determinált. ;-. 



(4.) Félix, Jáno^ : TJber llijqruritenliorizoiile in de)i Gosauschichten der 

 nordöstlichen Alpeii. Centralblatt f. Min., Geol. u. Paláont. 1905. 

 p. 77—81. Stuttgart 1905. 



A szerző a DouviLLÉtöl és GROssouvEEtól Gosau környékén föltételezett 

 két hippurites szinttel szemben hármat vesz föl: 1. A legalsóhoz számítja 

 a Traunwand alpesi gunyhóinál levő liippurit mészköveket, a melyek látszólag 

 legfelül fekszenek ; de e települési viszonyokat úgy lehet megmagyarázni, hogy 

 itt a Gamsfels massivumának kiemelkedésénél a krétarétegek átdülése követ- 

 kezett be, úgy hogy legfelül fekvő konglomeratok és a hippiirites-réteg a szó- 

 ban forgó rétegösszletnek legidősebb képződményei. A legfelső konglomeratok 

 fekvője e szerint a Gamsfels prscretacei mészkövei ; ezeket a konglomeratokat 

 mint a gosau-rétegek ú. n. basalis konglomeratjait kell fölfogni és a közvetet- 

 leuül fölötte települő hippurites- meszeket ennek megfelelően, mint a legmélyebb 

 hippurites szintet. Szerző ebből a szintből a Hijjpuritct' pruennlcutus, Douv., 

 //. Gosaviensis, Doüv. és még két (valószínűleg új) fajt említ fel. 2. A második 

 hippurites szintbe a Schrickpalfeu, Brunsloch és Wegscheidegraben hippurites 

 előfordulásait számítja. 3. Harmadik hippurites-szintnek Félix a Nefgraben 

 felső részének két hippurit-padját tekinti, //. Goxavimnf:, Douv., //. Oppeli, 

 Douv. és If. aijiiniis, Douv.-al. 7-. 



(5.) Nagy. Dezső : Magyaron^zdg trass- anyagai. Magy. Mérnök- és Épí- 

 tész -Egyl. Heti Értesítője. XXIV. évf. p. 71-73. Budapest 1905. 



Szerző trass-anyagokkal, trass-czementtel és trass-téglákkal s azok saját- 

 ságaival foglalkozván : kiemeli, hogy hazánk eruptív területein ilyen kötőképef. 

 küvasavat tartalmazó anyagok nem ritkák, de ez ideig ki nem használtattak. 

 Felsorolja azokat a vidékeket, a hol eruptív kőzetek tufái vannak s ezek néme- 

 lyikének kötőképes kovasavtartalmát, valamint oly eredményeket, a melyek 

 ezen trassokból készült trass-czementekkel megejtett szabvánj-os kísérletekre 

 vonatkoznak, táblázatban föltünteti. y. 



13* 



