ISlB IRODALOM. 



(6.) EzEHAK, A. : PetroleumvorkonDnen im tnahrisch-uiigarischen Grenz- 

 gebirge. Zeitschr. f. prakt. Geologie. XIII. évf. p. 5 — 12. Berlin 1905. 



A Wlara folyó mellett fekvő Bohuslawitz morvaországi községben 

 kőolaj nyomai mutatkoztak s ezért három lyukat fúrtak le petróleumra. A szerző 

 e vidéken egészben véve a rétegek isoklinális fekvését állapította meg, a mely 

 azonban valószínűleg szorosan összetolt fekvő redőkre vezethető vissza. Palás 

 agyagmárgák és meszes, kissé agyagos homokkövek uralkodnak, míg világos 

 színű, rosszul rétegezett homokkövek és pirosan, némelykor zölden tarkázott 

 agyagok, mely utóbbiak a galicziai kőolaj -területeken nagy szerepet játszanak, 

 alárendeltek. Az itt észlelt kőzeteknek sok varietása összehasonlítható a galicziai 

 kőolaj-vidék jól ismert typusaival. Paul C. M. szerint e homokkövek és agya- 

 gos márgapalák óterczierek, a mit Rzehák palccontologiailag is meg tudott 

 állapítani. A rétegek általános csapása a heg.y^■onulat csapásának főirányával 

 megegyező, kb. ö"" (KÉK — NyDNy); a nevezett helység körül a csapás E1)K, 

 egészen DDK, távolabb azonban ENy-i dűlést is észlelt a szerző, úgy hogy ott 

 normális antiklinalét is lehet föltételezni, míg ez az antikÜnale Bohuslawitz- 

 nál ENy felé átdűltnek, részben talán áttóltnak gondolható. A három fúrólyuk 

 profilját ismertetve a szerző közli, hogy a 11. számúban 96 — 98 m-nél' egy 

 meglehetősen likacsos, pyritben gazdag homokkőre (Olsandstein) akadtak, 

 a melyből kb. 3 Hl nyers olajat szivattyúztak ki. A fúrólyuk itt teljesen víz- 

 mentes volt s később még 2 Hl petróleumot szivattyúztak belőle, a mely mennyiség 

 azonban 17 napra oszlott el. Az olaj hozzászivárgásának maximuma 33 1, 

 minimuma pedig 5 1 volt napjában. Ez volt a három fúrás eredménye ! A kő- 

 olaj azonban igen érdekes, kivételes tulajdonságú. A 150 — 30Ü°-os, azaz a 

 normális petróleum fractiójának rendkívül nagy százaléka, mely egyetlen gali- 

 cziai nyers olajnál sincs meg, továbbá teljes benzinmentessége arra vall, hogy 

 ez a kőolaj másodlagos fekhelyen van. Azonkívül teljesen paraffinmentes is. 

 Bár a fúrólyukak egymástól csekély távolságra vannak s irányuk közel egybeesik 

 a felszínen föltárt lerakódások általános csapásával, a fúrási profilokat strati- 

 graphiailag még sem lehetett biztosan összeegyeztetni. Igaz ugyan, hogy ugyan- 

 azon typusú kőzetek lépnek föl mind a három fúrólyukban, de annyira változó 

 vastagságban, hogy az egyes rétegek összetartozására biztos következtetést vonni 

 nem lehet. Még a rétegek közelítőleg szabályos ismétlése, mely a gyanított 

 településnek (fekvő redőknek) megfelelne, sem olvashatóid a fúrási szelvényekből 

 s még a tarka agyagok sem nyújtanak e tekintetben útbaigazítást. 



Rzehák mindezek után arra az eredményre jut, hogy I. a települési 

 viszonyok a Wlara melletti Bohuslawitz környékén nem előnyösek sem a kő- 

 olajnak nagyobb reservoirokban való szokásos meggyülemlésére, sem pedig az 

 olajat tartalmazó rétegek kiaknázására ; valamint 2. nagyobb kőolaj-előfordu- 

 lásokra sem. Morvaország a kárpáti kőolaj -területen nyilván már kívül esik és 

 a Beszkidektöl Ny-ra fellépő valamennyi kőolaj -előfordulást mint korlátolt tér- 

 beli kiterjedésű lokális tüneményt kell fölfogni. ^. 



