TÁRSULATI ÜGYEK. 189 



(7.) Hazaed, J. : Die Beurleilung der loichtigeren physikalischen Eigen- 

 Kchafte» des Bodeii^ auf Grund der mechnnischen Bodenanalyse. 

 Landwtscbft. Versucbsanst. 60, p, 449—474. Berlin 1904. 



A szerző azzal a kérdéssel foglalkozott, hogy miképen lehetne a talaj 

 kulturértékét közvetetlenül annak mechanikai elemzése alapján megítélni. Erre 

 vonatkozó eredményei a következők : A talajváz vagyis a murva, durva és 

 finom homok (20 — O'lö mm-es szemcsék) olyan csekély különbségeket okoznak 

 a vízeapacitás és capillaritás tekintetében a homok- és agyagtalajokban, hogy 

 további elkülönítésük fölösleges. A termékenységre a capilláris üregeket alkotó 

 összes részek, tehát a O'Ol mm-es szemcsék, a melyekben az agyag és humus 

 is foglaltatik, továbbá a por (Q-Ol — 0"05 mm) és a 0'15 mm-nél kisebb szem- 

 cséjű homok, ezenkívül pedig bizonyos mértékig a durva kőzetdarabok is elő- 

 nyös befolyással vannak. A 20 mm-nél nagyobb átmérőjű éles élű kőzetdarabok 

 & talaj vízkapaezitását emelik, a meddig mennyiségük a nyers talaj '4 részén 

 ahil van : ezentúl csökkentik a kapíllaritást és ezzel a talaj kulturértékét. 

 A 20 mm-nél nagyobb átmérőjű legömbölyített kőzetdarabok szintén emelik 

 a vízkapaczitást, de csak addig, a míg a nyers talaj ' sánál többet nem tesznek 

 ki. A talajnak könnyen összemosható, finom homokban való gazdagságára abból 

 lehet következtetni, hogy az ilyen talajok kötöttsége, a részek mennyiségéhez 

 viszonyítva, csekély. Kétséges esetekben pontosabb osztályozás válik szüksé- 

 gessé. Ezek szerint tehát a talaj szemcséinek következő osztályozása elegendő : 

 1)20 mm-nél nagyobb átmérőjű kőzetdarabok; 2) murva és homok (20 — 0"15 mm); 

 3) a kapilláris üregeket alkotó részek (< 0'15 mm) ; szükség esetén finom homok 

 {0'15 — 0'ü5 mm). A talaj kötöttségét a belőle készített golyókra helyezett súlyok- 

 kal lehet meghatározni. A chemiailag meghatározott vastartalomból az alsó 

 talaj átbocsátó képességét állapítjuk meg. A mésztartalom meghatározása előtt 

 a talajt át kell vizsgálni : vájjon nincsenek-e benne esetleges mésztrágyázásból 

 származó mészdarabkák. ;'. 



TAESULATI ÜGYEK. 



Szakülés. 



1905 április hó 5-én. Elnök : Dr. KocH Antal. 



1. LöRENTHEY Imre : A timiyei ahó-pannonuii emeletből bemutat egy, a 

 reophax-hoz tartozó, foraminiferát; a ritkább kövült növények közül az Acicularia 

 italtca, CLAR.-t, mely Oroszországban is a szarmatára települő Aktachagil-rétegekből 

 ismeretes. 



A Budapest-rákosi felső- mrditerran-hól bemutatja a mytilidae-k közül a 

 Lithodumiís /iocfejísís, Vin. de Kegni t, melyet eddig az olaszországi priabouai réte- 

 gekből és Kalotaszentkirályról (Kolozs m.) a felső eoczén intermediás márgából 

 ismertünk. A i/astrochenidae^í közül egy Clavagella (Stirptdina) fajt és a Hörnbs- 

 nél Clavagella hacillaris, Desh. néven leirt kagylót, mely tulajdonképen asper- 

 gillutn, mert mindkét teknője össze van nőve a mészesővel. A pholadidae-í közül 

 a l'holns (Joiianettia) semicaudata, Jouanett sp.-t, mely a mediterránban Német- 

 országból is ismeretes. 



