A BIHARHEGYSÉG ALUMINIUMÉRCZEIEÖL. 1ÍI5 



1. Fruntye tetején, maimkori mészkötöbörök közt találjuk Eemecz 

 vidékének legtekintélyesebb aluminiumércz előfordulását. Eme sajátságos, 

 réttel borított mészkőtábla DK-i oldalán hirtelen leesik a Jád völgybe, a 

 remeczi fürésztelephez. Ezen a meredek párkányon dr. Hofmann Károly, 

 a ki ezt a vidéket geológiai tekintetből mesterileg felvette.* egész soroza- 

 tát mutatta ki a triász- és jurakori, uralkodólag meszes és dolomitos, alá- 

 rendelten homokos, márgás rétegeknek. 



A Fruntye tetején több, igen tekintélyes tömeget alkotva, találjuk 

 az uralkodólag barnásveres szinü aluminiumérezet, a mely tömegek közül 

 egynek hossza 100 m-t is kitesz, 85 m szélesség és a töbör oldalán 

 l-j — 20 m-re becsülhető vastagság mellett. Ezenkívül még három külön- 

 álló nagyobb telepet találunk a Fruntyén, a melyek egyikébe hajtott fel- 

 táráson azt láthatjuk, hogy az aluminiumércz, a maim mészkő mélye- 

 déseit kitöltve, éles határral telepedett arra. 



A Boti daczitvonulata mentén levő többi előfordulások nagyobbára 

 nem közvetlenül a felületen látható daczit mellett, de annak közelében, 

 egészben véve K — Ny-i irányban sorakoznak. Ezek sorozata, keleten 

 kezdve, a következő : 



'2. A remeczi templom felett körülbelül 3 Va Km távolságban a Jád- 

 völgybe szakad jobbról az Izvor patai,: Ennek első jobboldali, Szócsi-nak 

 nevezett árka felett, a Muscsdsza-hcgj/ oldalán van az első telep ; mint- 

 egy * 2 Km-re, déli irányban a Boti daczit-tömegétől, egy másik, szintén 

 K— Ny-i irányú, vékony telérszerű eruptiv-vonulat mellett, az eruptió ha- 

 tására márványnyá alakult maim-mészkőben. Miliméternél kisebb gránát 

 (grossulár) rhombtizenkettősöket találunk itt érintkezési termékekül és 

 vulkáni exbalatiókból lerakodott hsematitot, ilmenitet társásványokként a 

 márványban. 



A veres, részben barnaszinü aluminiumércz tömege mintegy ÍO ra 

 hosszú és 1 — 6 m vastag tarajt alkotva emelkedik ki itt a lejtőn, É — ÉK-i 

 irányban á2° alatt bedőlve a mészkőrétegek közé. Ettől az egységes tö- 

 megtől, a csapás irányában K — DK-re, valamint Ny — ÉNy-ra több helyen 

 általunk aluminium-érczet, kisebb-nagyobb rögöket alkotva az erdővel 

 benőtt s száraz levelekkel borított hegylejtőn. A kiálló tarajról a Szócsi 

 árokba ereszkedve is leszakadt nagyobb darabokra akadunk. 



3. Az előbbi muscsászai előfordulástól ^4 Km távolságban, az Izvor 

 patak torkolatának mindkét oldalán találjuk a legközelebbi nagyobb tö- 

 megű, veresbarna színű aluminium-érczet. Ezek eredetileg minden való- 

 színűség szerint összefüggöttek eg.ymással, később az Izvor patak eróziója 

 választotta őket el. Mindkettő felső jurakori mészkőbe van települve. Leg- 

 hosszabb méreteik külön-külön 18 — 20 m-re, legnagyobb vastagságuk 



* Dr. SzoNTAGH Tamás : A biharmegyei Király-erdő. Dr. Hofmann Károly 

 utolsó geológiai felvétele. M. kir. Földt. Int. Évi jelentése l.Síl8-ról. 217. 1. 



