222 D! SZÁDECZKY HYUI.A 



nittól. iiagyol)b részére vonatkozólag csak mikroskoppal, sőt a legsűrűbb 

 földes részére vonatkozólag így sem nyerünk kellő felvilágosítást. Ezen 

 okból a különböző helyekről nagyon sok vékony csiszolatot vizsgál- 

 tam meg. 



A legtöbb kőzet gömbös szövetét is csak vékony csiszolatban vesz- 

 szük észre igazán, mert az egyneműnek látszó barnás-vörös, földes anyag- 

 ban nem tűnnek ki ezek a sokszor 1 mm-nél is kisebb átmérővel bíró 

 concretiók. Pedig a gömbös szövet általános vonása a Bihar-hegység alu- 

 mínium kőzeteinek. 



Mikroskop alatt vesszük észre azt is, hogy az apróbb liorsók képző- 

 lésük után sokszor szétszakadtak, részecskéik elmozdultak egj'mástól. 

 Némely szegletes, szabálytalan alakú csomót is ilyen utólagos szétszaka- 

 dozásból származónak kell tekintenünk. A kőzet utólagos zsugorodására 

 vezethetők vissza azok a nagyon vékony repedések és hálózatok is, a 

 melyeket későbbi képződmények töltenek ki. 



Az aluminium-ércz ásványaira vonatkozólag a mikroskopi vizsgálat 

 arról győzött meg, hogy elteldntve a bőven előforduló magnetittöl és 

 részben ebből képződött haematittól, továbbá a göthittől. a limonittól. s 

 a nagyon ritkán előforduló ilmenittől, a főleg finomabb repedésekben 

 és gömbökben biztosan felismerhető fehér ásványok diaspornak és hydrar- 

 gillitnek felelnek meg. Néhány kőzetben biztosan felismerhetni a korund 

 apró kristályait is. Ezek a még felismerhető apró kristályos képződmé- 

 nyek olyan sűrű halmazba mennek át, a melyek egyénei kívül esnek op- 

 tikai meghatározásaink körén. 



A magnetiteket ismerhetjük meg legkönnyebben ezekben a kőzetek- 

 ben, mert a repedéstöltelékekböl, sőt mágneses vassal a porrá zúzott 

 gömbös képződményekből is könnyen kiválaszthatjuk és meggyőződhetünk 

 jellemző tulajdonságairól. 



Legnagyobb mennyiségben a sötét színű aluminium-érczekben for- 

 dulnak elő; az ezekből készült csiszolatoknak némelykor a felét is magnetit 

 alkotja (Muscsásza), de rendesen ennél jóval kevesebbet (Décsikö). Meg 

 van a magnetit a legtöbb barnás-vörös színű közönséges aluminium-ércz- 

 ben is, csak a mállottakban esett a tovább oxydálás áldozatául. A világos 

 színüekben azonban úgy látszik, eredetileg sem volt meg. 



Az apró gömböcskéknek némelykor közepét alkotja a magnetit, 

 máskor a concentrikus héjak felépítésében vesz részt egymagában vagy 

 egyéb ásványokkal együtt, létrehozva 1 — ".í mm átmérőjű vagy igen 

 gyakran ennél is kisebb gömböket, leneséket. Máskor az 1 — 10 fi át- 

 mérőjű magnetitszemek hálózatos csoportot vagy halmazokat alkotnak 

 (Décsikö). 



A haematil nagyobbára a kőzet tömör részének festő anyagaként 

 szerepel. A gömbök alkotásában résztvevő híematit a magnetit oxydálási 



