A BIHAEHEGVSÉG ALUMINIUMÉRCZMRÖL. 223 



termékének látszik. Haematit-lemezkék magnetit-szálak mellett csak rit- 

 kábban fordulnak elő (Déesikö). 



.1 limonit is csak bomlási termékként szerepel. Némelykor a göm- 

 bök közepén levő apró pyrit koczkából származó limonit festi meg a kis 

 gömböcskét (Déesikö), máskor pedig beszivárgásként jutott be a limonit. 



Göthitet szabad szemmel látható ránőtt, szálas, hosszában rovátkolt 

 oszlopokat alkotva, a Káptalan-völgy magnetitjének üregében találtam. 

 Az aluminium-érczekben csak mikroskopi nagyságú, de némelykor szép 

 sugaras csoportokat alkotó götbitek fordulnak elő. Legszebb ilyen göthi- 

 tekre a pagyina-réti éreznek hydrargillites üregtölteléke között akadtam. 

 A rostos halmaz alkotásában résztvevő legnagyobb szálak vastagsága 

 0M)7 mm. Ezek a zöldes árnyalatba hajló vöröses-sárga szinü szálak egy- 

 közösen sötétednek, hosszukban positiv charakterűek, kettős törésük a 

 Il-od rendű zöldig emelkedik. Máskor az érez uralkodó tömegének alko- 

 tásában vesz részt a göthit. többnyire legömbölyödött, egyközösen söté- 

 tedő oszlopkákat alkotva (Fruntye). 



Apró ilmenü lemezek csak nagyon ritkán és igen alárendelt mennyi- 

 ségben fordulnak elő, pl. a fácza-arszi éreznek repedései mentén. 



A piirUcí és általában a suliid ásványokat könnyebben észrevesszük 

 szabad szemmel, mint mikroskoppal. Ezek apró kristálykákat alkotnak 

 a Gardu közelében levő telepen. 



Sp]ie)i tulajdonságaival biró, rendkívül apró, némelykor négyzet 

 alakú, máskor megnyúlt, sárgás színű kristálykákat látunk alárendelten 

 némely aluminium-ércz üregtölteléke között. Nagyságuk 1 — 20 /j. között 

 váltakozik, igen erős fény- és kettős törésüek és igen kis nyílású, positiv 

 charakterü, két optikai tengelyképet s ritkán gyenge zöldes és sárgás 

 árnyalatú pleochroismust mutatnak (Décsikő, Galbina). 



Az alább következő különböző aluminiumosyd ásványokat a 

 mikroskopi vizsgálatnál sikerül elsősorban felismerni. 



A diaspor rendesen fehér kristályhalmazokat alkot, a melyek egyénei 

 a metszetek szerint majd pálczikás, majd táblás alakúaknak látszanak, 

 máskor pedig a szálas krístálykák sugaras halmazokká csoportosulnak. 

 Rendesen igen apró kristálykákat alkotnak, a melyek hosszasága 30 /a 

 alatt marad és csak legritkább esetben emelkedik O'l mm-re. Fény és 

 kettős törésük erős úgy, hogy kettős törési színük rendes vastagságú csi- 

 szolatokban a nagyobb diasporoknál a Il-od rendű zöldig vagy sárgáig is 

 felemelkedik. 



Egyközösen sötétednek és megnyúlásuk irányában negatív, némely- 

 kor positiv charakterrel bírnak. Positiv charakterü első bissektrixet és 

 körülte nagy tengelynyilást mutatnak és tengelysíkjuk egy közös a jó ha- 

 sadási iránynyal (010). 



