A lilIlAlilH.XiVSKG Al.UJIINIÜMERCiCEIRDL. Ilt 



zési adatokat dr. Küzicska úr a következő megjegyzés kiséretében közölte. 

 A ü- 1648 g anyagból gyönge izzitással 0-ü2;?5 = 14-26% vizet lehetett 

 kihajthatni. Ez az anyag K^aCO^-m&\ KOH jelenlétében izi^ítással fel- 

 táratott. A leválasztott (fl400 g A1.X).^ megfelel = 84-U5%-nak. Az AlM^ 

 kevés Fe,0^-t is tartalmazott. 



Tehát az elemzésre adott diaspor összetétele : 



Víz HA) = 14-26 % (15% helyett) 



Aluminiumoxyd /ILO3 =-84-05%, (85% helyett). 



A nyert eredmény tehát jól megegyezik a diaspor vegyi össze- 

 tételével. 



Faj súly. 



Hogy a különböző aluminium-érezek tömöttségének viszonyaira is 

 tájékozódjam, fajsúly meghatározásokat végeztettem velük Balogh Eenö 

 egyetemi gyakornokkal. 



Az alább következő adatok mindenike egy kőzet két vagy három 

 darabjával, legtöbb esetben hydrostatikai mérleggel véghez vitt meghatá- 

 rozásnak középértéke. 



A) Sötét-barnás veres szinü aluminium-érezek fajsuhin : 

 Fruntye = 3-25^, 3-3Ö0. 3-4á34. - Korni = 3-151), 3-6l3, 3-543. — 



Pagyina = 3-37. — Vurtopás = 3-451. — Csityera = 3-493. — Közép- 

 érték = 3-33'.). 



B) Világos-szürke, vagy sárí/u szinü alumi niuvi- erezel; [a jsuliju : 

 Fruntye (piknométerrel) = 2-96 1 . — Galbina sárgás-szürke, tömör = 



3-250. — Középérték = 3-105. 



C) Barna vagif feketés szinü alunüniwn-érczeh fajsúlya : 

 Muscsásza = 3-525. — Décsikő = 3-387. 3-547. — Gardu = :'.-720. — 



Középérték =: 3'545. 



Ebből az tűnik ki. hogy a Bihar aluminium-érczeinek fajsúlya kö- 

 zépértékben 3-321). Legnehezebbek, 3-545 közepes fajsulylyal, a legtöbb 

 magnetitot tartalmazó sötét aluminium-érezek. Utánuk következnek 3-339 

 középfajsulylyal a közönséges barnás-veres érezek. Legkönnyebbek a vi- 

 lágos színű érezek, a melyek fajsúlya középértékben 3- 105. 



A kőzet fajsulyáva] kapcsolatban nem lesz érdektelen az alkotásá- 

 ban résztvevő ásványokat fajsúlyuk szerint sorba állítani: liaeinatil 

 f. s. 5-2, magnetit 5-1, pyrit 5, chalkopyrit 4-2, göthil 4-2, koruná 4. li- 

 monit 3-S. sphen 3-5, diaspor 3-4, quarcz 2-6, delessil és nmskovit 2-5, 

 gihhsit 2 4. 



Ebből az tűnik ki, hogy — eltekintve a rendesen nagyon kis meny- 

 nyiségben szereplő limonittól — az uialkodó vastartalmú ásványokat na- 



