:228 D! SZÁDECZKY (ÍYULA 



gyobb fajsúlyúknál fogva el lehet választani a könnyebb aluminium- 

 ásványoktól. Ez ipari felhasználásuknál esetleg fontossággal bírhat. 



A mágnesvas egyébként mágneses tulajdonságánál fogva is könnyen 

 elválasztható a többi ásványoktól, sőt elektromágnessel elválaszthatók a 

 többi vastartalmú ásványok is. 



Tektonikai viszonyok. 



A Bihar-hegység aluminium-érczei a következő képződménj^ek tár- 

 saságában fordulnak elö. Az északi terület alapját Ar/.sí((7yos ^j«/«7.' alkot- 

 ják, a melyeknek ránczos rétegeire discordansan permkorinak vehető 

 homokos üledékek rakódtak le. Ezekre trias, jura, sőt alárendelten 

 krétakori üledékek hosszú sorozata következik, egészben véve táblás 

 szerkezettel, de összeszakadozva és elvetődve, minek következtében a fia- 

 talabb mészkő tömegek gyakran az idősebb homokkövek közé vannak be- 

 esve. Ezt az egész complexust átszakította a Vlegyásza-Bihar-hegyseg 

 ÉEK — DDNy-i irányú fő eruptiós tömege. Ezt több kisebb szakadás harán- 

 tolja, melyeken részben szintén eruptiós anyagok nyomultak fel. 



Az aluminium-érczek legnagyobbrészt maimkori mészkőben fordul- 

 nak elő, de nem kizárólag, mert áthúzódnak a szomszédos területekre is. 

 Igaz, hogy az utóbbiak rendesen több mágnesvasat tartalmaznak, sőt átmen- 

 nek magnetit telepekbe is ; de másrészt magnetitben gazdagabb aluminium- 

 érczek a maim mészkőnek uralkodólag vörös színű aluminium-érczeivel 

 együtt is előfordulnak. 



A Bihar-hegység aluminium-érczei fontos tektonikai vonalak 

 mentén sorakoznak. A Eemecz vidéki (északi) telepek a Bóti-hegy 

 K — Ny-i irányú daczit eruptiójának vonulatába esnek. Ez keleten a Fatie 

 permi üledékekből álló hegy D-i oldalán lévő tekintélyes elvetödéssel kez- 

 dődik és folytatódik a Boti daczit-vonulatában. De még a Boti daczitja a 

 felületen egy tömegben mindössze 4 Km hosszan látható és további 3 Km 

 után ismét 1 Km hosszú vékony vonulatot alkot, addig az érezek eddig 

 ismeretes vonulata a Fruntyétöl a Einsorig 1 1 Km-t tesz ki. Ebbe a vo- 

 nulatba esik a Rinsortól nyugatra 14 Km távolságban a lu)il,((í>:j)riei 

 melegforrás is úgy, hogy ennek tekintetbe vételével dö Km hosszú tekto- 

 nikai vonal bontakozik itt ki. 



Ennek a K — Ny-i tektonikai iránynak e vidéken való fontossága 

 mellett bizonyít az is, a mit dr. Szontagh Tamás, dr. Hofmann K. utolsó 

 geológiai fölvétele czimü jelentésében ' ír, miszerint <iegy K-ről Ny-ra 

 tartó törési vonal » Brátka és Tizfalu határában két részre osztja a kö- 

 zépső liast. IKOo. évi felvételi jelentésében pedig azt irja dr. Szontagh T.,- 



' A JJ. lür. Földt. Int. Évi jelentése 1898-rül 224. 1. 

 - A M. Kir. Földt. Int. Évi jelentése 190:!. ,59. 1. 



