A BIHARHEGYSKli ALUMINIUMERCZEIEOL. 229 



hogy Eév-Biharkalota és a vidavölp;.vi telep közt, eltekintve az É-ra haladó 

 kalotai zártvölgj^töl. a nyitott völgyek meglehetős párhuzamosan kelet- 

 ről nyugatra haladnak. 



A petrosz — szkerisorai, illetve korna — kiskóhi alumi- 

 nium-ércz vonulat a petroszi és szárazvölgyi, a felületen SVa Km, 

 illetőleg ettől 4*2 Km távolságban kezdődve, újra 1 Km hosszban lát- 

 ható dacogranit tömeget vesz körül. Az érez vonulat húzódása azonban 

 itt is sokkal nagyobb, mert a pareureui előfordulástól a petroszi Káp- 

 talan-völgyi előfordulásig 17 Km-nyi hosszú ÉNy — DK-i irányú vonulat 

 mentén sorakoznak az érezek. Ebben az irányban Hü Km-re a káptalan- 

 völgyi teleptől esik a Vida-völgy, a melyből Kostyánról, Hegyesről és 

 Eobogányról melegforrásokat említ Schmidl. ' A Vida-völgytől további 

 33 Km-re az előbbeni vonulat irányában esnek a nagyváradi meleg- 

 források is úgy, hogy 80 Km-re becsülhető az a tektonikai vonal, mely- 

 nek DK-i lészében a Bihar-hegy előbb említett alumínium- és vasérczei 

 előfoidulnak, s a melynek irányával összeesik egészben véve a Fekete- 

 Kőrös beszakadási területének hossztengelye is. 



Már PosEPNY rámutatott a Bihar-hegység déli részében a KD — 

 ÉXy-i iránynak geológiai fontosságára, a midőn a rézbányai bányaterület 

 távolabbi környékén lévő érczelőfordulásokat felsorolván, írja:" «DieBe 

 an und für sich unvoUstándigen Notizen habén ein grosses geologisches 

 Interessé, indem sie ganz unzweifelhaft zeigen, dass in einer c. 6 Meilen 

 langen. von Südost nach Nordwest verlaufenden Zone, zahlreiche gleich- 

 artige Erseheinungen auftreten.o 



Az aluminium-érczek és az eruptió vonulatok közt levő származási 

 összefüggésre vezethető vissza a közös sphentartalmon kívül az a körül- 

 mény is, hogy ezekben az eruptiós kőzetekben nagyobb az aluminiumoxyd 

 viszonylagos mennyisége, mint más efféle kőzetekben. A petroszi daco- 

 granit két példáján végezett elemzés kevés titanoxyd mellett ]7'90, illető- 

 leg 1!)-18% aluminiumoxydot mutatott ki.^ 



Éppen a nagy aluminium-oxydtartalomban és az adamellitekónél 

 (plagioklas-gránitokénál) kisebb kovasavtartalomban van a dacogránitok 

 faji jellege. 



A származás ezen összefüggésére vezethető továbbá vissza a mesozoi 

 mészköveknek és dolomitoknak az aluminium-ércz vonulatok mentén ta- 

 pasztalbató. sokszor igen nagyfokú átkrístalyosodása, a mivel gyakran 

 vulkáni érintkezési ásványok megjelenése is együtt jár. 



' IJr. Adolf Schmidl: Das Bihaigebirge Wieu 1863. 45. 1. 



- F. PosEPNY : Geologisch-montanistische Studie der Erzlagerstiitteu von 

 Rézbánya. Melléklet a «Föl(U. Közi. IV. évfolyamához 1874. 158. 1. 



•' Sz.ídkczky Gyula. Adatok a Vlegyásza-Bihar-hegység geológiájához. Föld- 

 tani Közlöny XXXIV. köt. (19ü4) 45— 4fi. 1. 



Füldtani Közlüny. .V.VAV. küt. 11)05. Iti 



