A BIHARHEGYSÉG ALUMINIUMÉRCZEIRÖL. ^31 



zett vulkáni tevékenység működésének a termékei-e és ezzel az alumi- 

 nium-érczek képződés idejének pontosabb meghatározása is, egyelőre 

 nyilt kérdés marad. Dr. BöcKH Hugó a szomszédos Kodrura vonatkozó- 

 lag azt Írja/ hogy (la Kodru régibb tömegeit nyugat felé elvágó nagy 

 csapásmenti vetődés és a harántvetödések kifejlődésének kora a medi- 

 terránba és a szarmata kor elejére hozható. » 



A bauxitokról általában. 



A fentebbi vizsgálatokból kitűnik, hogy a Bihar-hegység aluminium- 

 ércze, habár bizonyos fajtájának vegyi összetétele hasonlít is a bauxit 

 nevű ásvány vegyi összetételéhez, nem egységes ásvány, hanem számos 

 különféle ásványból álló kőzet. 



A bauxitnak nevezett ásvány tulajdonságai: «héjas gömbök, oohthos. 

 földes, agyagszerű, fehéres szürkés, okkersárgaa, illenek a Bihar-hegység 

 aluminium-érczeinek némely világosabb fajtáira. A bauxitokra vonatko- 

 zólag a vegyi összetételen kívül, a melyből 



ALO, ^H.M vagy Al^O 



S (OH), 



ideális vegyi összetételt vezettek le, mindössze a ^'"55 fajsúly még a biz- 

 tosabb adat. Vegyi összetételre vonatkozólag azonban Dana- is meg- 

 jegyzi, hogy némely analysis Alfi^H„0-i eredményezett, a mi a cliaspor 

 összetételének felel meg. A mint fentebb láttuk, egyik remecz-vidéki alu- 

 minium-ércznek vegyi összetétele hasonlít a Toulon melletti revesti, 

 szintén barna, egészen sötét-veres színű bauxitnak összetételéhez. 



Ha kiderülne, hogy a bauxitok is a Bihar-hegység aluminium- 

 érczeihez hasonló, többféle ásványból álló kőzetek, melyekben talán a 

 hydroxydok képződése és az elmállás tovább haladt, mint a bihari, arány- 

 lag nagyon ép aluminium-érczekben, akkor a bauxit név az ásványtanból, 

 mint oda nem illő, ezeknek a kőzeteknek megnevezésére a kőzettanba 

 volna átültetendő. 



1 M. Kir. Földt. Int. Évi Jelentése 1903. 150. 1. 



'^ Descriptive mineralogy. Sixtli edition. New-York 189!2. "2h\. 1. 



