-ílS WINDHAUEK FERKNCZ 



QUAROZOS BOSTONIT líÉZBÁNYA KÖliN VEKÉRŐL. 



WlNDHAGEE FERENCztÖl. 



Dr. BöcKH Hugó főiskolai tanár úr, ki az 190^. év nyarán Rézbánya 

 és környékének eruptív kőzeteit tanulmányozta, az ott gyűjtött anyagot 

 megvizsgálásra nekem engedte át, a miért neki e helyen is hálás köszö- 

 netet mondok. 



A Rézbánya környékén található eruptiv közetek nemcsak azért 

 érdekesek, mert velük kapcsolatosan lépnek fel a Rézbánya és környékén 

 található érczelőfordulások, a melyek részben pontact, részben pedig telér- 

 szerü elöjövetelek, de érdekesek petrographiai szempontból is, mert e kőze- 

 tek között nem egy ritkább typus is található. 



így igen érdekes, ez eddig hazánk területén még nem ismeretes kő- 

 zetnek, a bostonitnak az előfordulása, a melyet ez alkalommal röviden 

 ismertetni óhajtok. 



A bostonitok Rézbánya környékén telérek alakjában lépnek fel s én 

 három különböző helyről származó példányt vizsgáltam meg. 



Az egyik előfordulás a Valea saca hasadékában, a IV. tárótól 

 északra van, a hol számos eruptiv kőzetdyke töri át a mezozóos mészkőve- 

 ket. Nem messze e helytől van a másik bostonitáttörés, míg a harmadik 

 előfordulás a munceli szikláktól délnyugatra a Rézbányáról a Valea saca 

 felé vezető út mellett fekszik, a hol a kőzet szintén mezozóos mészköve- 

 ken tör keresztül. A valea sacai második bostonitáttörés egészen a Rei- 

 CHENSTEiN tömzsig követhető, a honnan a harmadik példáuy való. 



E bostonitok szürkés-vöröses vagy szürkés-barnás szinü, igen finom 

 szemcséjű, érdes külsejű kőzetek, melyekben szabad szemmel csak szór- 

 ványosan figyelhető meg egy-két földpát. 



Külsejükre nézve igen hasonlítanak e kőzetek valami márgához s e 

 csalódást még inkább növelheti az a jelenség, hogy sósavval megcsep- 

 pentve gyengén pezsegnek, a mi e közetek bontott állapotával kapcsolatos. 

 Ezen hasonlóság volt az oka annak, hogy régebben, így Peters ' is, a 

 Reichenstein tömzs bostonitját márgának nézték. Posepny - ezt a kőzetet 

 később quarczos porphyrnak declarálta és azt írja, hogy ez a quarczos 

 porphyr-ér helyenként földes kinézésű és általában olyan külsejű, a mely 



' Peters K. Geologische und mineralogische Studien aus dem südöstlichen 

 Ungarn. Sitz. Ber. d. k. k. Ak. d. Wiss. Naturwiss. KI. XLIII. k. 459. old. 1S61. 



- Posepny F. Geologisch-montanistisehe Studien der Erzlagerstatteu von Réz- 

 bánya im SO-lichen Ungarn, !t. old. 1874. 



