QUARCZOS BOSTONIT RÉZBÁNYA KÖRNYÉKÉRŐL. 233 



a márgával való összetévesztését lehetővé teszi. Megjegyzendő, hogy a 

 EEicHENSTEiNon tényleg quarczos porphyr is előfordul a bostonit mellett, 

 de e két kőzet nem azonos. 



Mikroskóp alatt vizsgálva a szóban forgó kőzeteket, azok intenzív 

 elbontásnak a nyomait mutatják és telve vannak calczittal, a mi külön- 

 ben e bostonitoknál elterjedt jelenség. 



A mi kőzeteinknél az elbontottság igen nagy fokot ér el. Ezenfelül 

 erősen ki vannak lúgozva, a minek chemiai összetételükben is megvan a 

 nyoma és a mi igen megnehezíti részletes tanulmányozásukat. 



Szövetük kristályos szemcsés s miután elvétve egyes nagyobb táblás 

 kifejlödésű földpátkristály található a kőzetben elhintve, némileg a por- 

 phyrosba hajló. E nagyobb földpátok a karlsbadi törvény szerint ikreket 

 formálnak, teljesen elbontottak, zoizit- (klinozoizit ?) és quarczszemecs - 

 kékből állanak. Eredetileg minden valószínűség szerint az orthoklas össze- 

 tételével birtak. 



A kőzet többi alkotórészeit táblás, de szintén igen elbontott föld- 

 pátok, quarcz-, pyroxén- és biotitfoszlányok alkotják. 



Az apró földpátok szintén igen elbontottak és rovásukra zoizit, quarcz 

 és calczit képződött. E földpátok egyes léczalakú keresztmetszetei még 

 mutatják a bostonitok földpátjainál fellépő fogazottság nyomait. A bos- 

 tonitoknak az M szerinti táblás földpátjai tudvalevőleg mikropertitesek, 

 ennélfogva az M lap rovátkolt és igy a bázis szerinti léczalakú metszetek 

 szélei fogazottak. 



E földpátokat pontosan meghatározni elbontottságuk miatt szintén 

 nem lehet, de azok összetételére sem igen lehet következtetni a chemiai 

 elemzésből sem. A kőzetben ugyanis jelenleg alig van A' és Na, holott a 

 nagy karlsbadi ikrek csakis káliföldpátok lehettek. Viszont rendkívül nagy 

 a kőzetben a Ca tartalom, mely 8"47''o tesz ki úgy, hogy e kőzet mostani 

 állapotában teljesen abnormis összetételű. 



Már az elemzés is mutatja, hogy e kőzetekből a A' és Na kilugzása 

 történt, viszont valószínű a (!a hozzáadás. 



A bostonitokon, valamint az azokat kísérő mészköveken ki lehet 

 mutatni a termálís behatások nyomait s úgy látszik, hogy e bostonítok 

 tetemes Ca tartalma részben a környező kőzetekből ered. 



A quarcz szabálytalan alakú szemcsékben lép fel és mint kitöltő 

 anyag szerepel s elvétve apró apatittűk fordulnak elő benne. Ezen 

 quarcztartalom alapján a mi kőzetünk a quarczos bostonitokhoz tartozik. 



A szines alkotórészek közül augit fordul elő, a mely azonban telje- 

 sen chloritosodott és rovására alárendelten epidot is képződött. 



Egy másik szines alkotórész a biotit, a mely apró foszlányokat alkot 

 és szintén chlorítosodva van. 



Ezenkívül magnetit fordul elő apró, jól körülhatárolt kristálykák- 



