238 ISMERTETÉSEK. 



sát, még pedig van t Hoff törvénye szerint oly vegyi folyamatok fognak végbe- 

 menni, melyek hó'elnyeléssel és térfogatnagyobbodással kapcsolatosak. 



3. A nyomás. A kr. palák egy részénél a kis molekuláris térfogattal bíró 

 ásványok az uralkodók. Becke állított fel egy táblázatot, melyben oly ásvá- 

 nyok, melyeknek molekuláris térfogata kisebb az őket alkotó oxydok moleku- 

 láris térfogatainak összegénél, negativ ( — ). a melyeknél nagyobb, pozitiv { + ), 

 jellel vannak ellátva. Ebből kitűnik, hogy a kr. paláknál a ( — ), az eruptiv és 

 a contact közeteknél a (+) ásványok az uralkodók. 



Maga a nyomó hatás lehet hydrostatikai (minden oldalról ható) és egy 

 oldalról ható (Stress). A stress hatása a gyűrődésekben, áttolásokban s a kö- 

 zetek mechanikai és chemiai átalakításában nyilvánul. A stress mechanikai 

 hatása ott érvényesül, hol a kőzet oldalt kitérhet és kicsiny a hőmérséklet. 

 A stress mechanikai és chemiai átalakításánál az oldószer játszik fontos szere- 

 pet. A már említett térfogati törvény mellett a RicKE-féle törvény is érvényre jut, 

 mely szerint a testek olvadási pontját a mechanikai deformatiók leszállítják és 

 növelik az oldhatóságát. Ebből következik, hogy a legnagyobb nyomás alatt 

 álló helyeken az anyag feloldódik és a legkisebb nyomás alatt álló helyeken 

 rakódik le. A kőzet plastikus tömeg gyanánt viselkedik s így jöhet létre tö- 

 rés nélküli átformálás. így jön létre az alkotó részek lemezes és line- 

 áris formája, még pedig a szerint, a mint az egymásra merőlegesen álló ten- 

 gely kereszt irányában ható erők nagysága változik (I h=c am»x ü b=a fmin )• 

 Hogy a kőzeten a stressnek chemiai v. mechanikai hatása jut-e érvényre, 

 nagyban függ a kőzet minőségétől is (pl. konglomerat). — Nagyjában ural- 

 kodó a chemiai átalakítás, mely van Hise szerint kisebb energiafogyasztás- 

 sal is jár. 



4. Az anyag tulajdonságai. Itt főleg az alkotó részek oldhatósága, sikam- 

 lási képessége, az ikerképzésre való hajlandósága, keménysége, merevsége és 

 molekuláris felépítésének a labilis v. stabihs volta játszik szerepet. 



Minthogy az összes componensekre nézve egyformák a kifejlődési viszo- 

 nyok, azért jellemző a kr. palákra az ásvány kiválási sorrend hiánya. 



C) A metamorphosis eredménye. 



a) A kr. palák ásványos összetétele. A különböző mélységben lefolyó át- 

 alakítás szerint 3 zónát különböztet meg. 



1. Felső zóna. A hőmérséklet aránylag csekély, a hydrostatikai nyomás 

 csekély, a stress nagy. A mechanikai átalakítás az uralkodó : oly termények 

 keletkeznek, melyek kis molekuláris térfogattal birnak és melyeknek képződé- 

 sénél hő szabadul fel (hőhangzás ( + )). Ide tartoznak: a phyllitek, a chlori- 

 tos-, chloritoidos-, talkospalák, a serpentinek, quarczitok, konglomerátos pa- 

 lák s az összes préselt eruptiv kőzet. 



2. Középső zóna. A hőmérséklet magasabb, a hydrostatikai nyomás erő- 

 sebb, a stress igen nagy. Uralkodó a térfogati és a EicKE-féle törvény. Ide 

 tartoznak : a csillámos-, gránátos-, staurolitos- és amphibolos palák, az epido- 

 tos, csillámos, amphibolos és gránátos gneiszok, amphibolitok, granulitok, már- 

 ványok és quarczitok. 



3. A legméli/cbb znnn. A hőmérséklet igen magas, a hydrostatikai nyo- 



