240 IRODALOM. 



A relictumok szövetét :i blasto jelzővel látja el, pl. granitos relictum, 

 blastogranitos, psefites kőzet, blastopsefites szövettel bir. 



Tisztán mechanikai behatások által átváltozott közetek szövetét por- 

 phyroklastos névvel jelöli. (Quarcz v. földpátmorzsalék között.) 



Az I. zónában a relictumos és porphyroklastos szövetek uralkodnak, 



a II. « a krist;illo- és porphyroblastos « « 



a m. « a granoblastos « i 



c) Szövet. Ha még az eredeti szövet felismerhető, relictumos szövetről 

 beszél. A stress által létrehozott palázottságot (másodlagos v. transversalis pa- 

 lázottság) krlstuUizátiós palázottságnak nevezi. (Beeke). 



Az I. zónában : vékonyan palázott v. kinyújtott, ránczos v. zick-zackos 

 szövet uralkodik ; 



a II. zónában ; a kristallizátiós palázottság vagy zick-zackos szövet ural- 

 kodik ; 



a in. zónában : lentikularis vagy réteges, sőt közel tömeges szövet is 

 előfordul. 



Beszél még a kristályos palák elválási formájáról és szakadozottságáról 

 s végre a kr. palák fellépéséről, t. i. ezek hol az üledékes kőzetek bázisán, 

 hol — a fiatal lánczhegységekben — központi tömegek gyanánt lépnek fel. 

 Petrographiailag véve a kettő között azonban lényeges különbség nincs. 



EOZLOZSNIK P. 



IRODALOM. 



(I.) PappKírolv: A parddi Csevicze forrásairól. Földrajzi Közlemények 

 XXXin. k.. p. 40—58, 1 tábla. Budapest 1905. 



Ebben a munkában a Mátra-hegység északi részén. Párád és Hecsk kö- 

 zött levő ásványos vizű források (kénsavas, vasas timsós; vasas, földes; lúgos 

 savanyúvizek) keletkezése, csoportosítása, környékük földtani leírása s az itt 

 föUépő gázok eredete foglaltatik. A mellékelt táblán a sasvári források hely- 

 színrajzát s ezek eredetét bemutató szelvényt taliiljuk. ;-. 



(2). SziLÁGTi János vinczellériskolai igazgató és Teeitz Péter m. kir. osz- 

 tálygeologus. Megfigyelések a meszes talajok s a meszes talajokra alkal- 

 mas amerikai szőlőfajtákról. (Második bővített kiadás, Pécs 1905. Nyo- 

 matott Taizs József könyvnyomdájában. Ára 3 korona (88 oldal). 



A munka első része Szilágyi János tollából a talaj mésztartalmáról és 

 az amerikai szőlőfajták mésztűrö képességéről szól. A második részben Treitz 

 Péter a meszes talajok keletkezésével foglalkozik. Ismerteti a vizi keletkezési! 

 vagy neptunikus meszeket, a levegőből lerakódott porrétegeket és az íeolikus 



