IRODALOM. 343 



(5 ) AcKEU Viktor : Va^^érczlelepek képződése. (Bányászati és Kohászati 

 Lapok. XXX^III. évf. I. k. p. 201—217. 24. ábra. Budapest 1905.) 



A szerző az ércztelepek e kiválóan fontos fajának genetikai viszonyaival 

 foglalkozik. Tárgyalása során különös figyelmet fordít arra, hogy fejtegetéseit 

 a practikus bányász is, kinek nincsen módjában a geológiával behatóan fog- 

 lalkozni és annak rohamos fejlődését figyelemmel kisérni, megértse és a gya- 

 korlatban alkalmazhassa. 



A vasércztelepeket tisztán genetikai szempontból következőképen osztá- 

 lyozza : 



k) Idiogenüikus ércztelepek, melyek a mellékkó'zettel egyidejűleg kelet- 

 keztek. 



1. Magmatikus differentiatio útján keletkezett mágnes-, titán- és chrom- 

 vasérczek. 



E képződési módra legjobb például a svéd- és norvégországi mágnes- és 

 titánvasérczek szolgálnak. 



B) Xenoffenitikus ércztelepek. melj'ek később és idegen anyagból kép- 

 ződtek. Ezek lehetnek 



1. Fluviatilis eredésűek, melyek a víz oldó hatása folytán kelet- 

 keztek ; még pedig : 



a) Luleralis secrclio útján, úgy hogy a víz a fémes anyagokat a telep 

 mellékkőzetéből kioldotta és azt a kőzet repedéseiben újra lerakta. Pl. hazánk- 

 ban a zsakaróczi barnavaskö. 



b) .'Ueensio útján, midőn a fémek gőzzel telített vizes oldatokban hatol- 

 nak fel a föld mélyéből. Ily módon keletkeztek a rozsnyóvidéki vasércztelepek. 



c) Hideg oldalokból közvetlenül lerakódott vasércztelepek. Ide tartoznak 

 a gyep-, mocsár- és tóérczek, mint hazánkban a luhi limonittelep, Franczia- 

 és Németország határán a «Minette» -telepek. E csoportba sorozhatok a vas- 

 tartalmú agyagban levő limonit- és haematit concretiók felhalmozásából képző- 

 dött telepek, mint pl. a köpeezi spliaerosiderit, továbbá a Vaskóli és Meny- 

 háza közötti limonittelepek. Végül hasonló módon jöttek létre a dél-walesi és 

 skótországi szénvaskövek is. 



2. Metamorpli vasércztelepek a szénsavas vasas víznek mészkőre 

 való hatása folytán keletkeztek. Ilyen módon jöttek létre a giesseni, eisenerzi, 

 hüttenbergi, telekesi, gyalári stb. vasércztelepek. 



3. Contact hatások folytán keletkezett vasércztelepek, mint 

 a moraviczai mágnesvaskő és a dobsinai pátvaskö. 



C) Uíjíiterogcytitikus vagy secundaer vatiérczlclepek. Ezek közé tartoznak 

 a harmad- és negyedkorban keletkezett vasérczes torlatok. 



A szerző a kvistályosisalák között előforduló vasércztelepeket külön tár- 

 gyalja, mert ezek genezise mind ez ideig nagj'on kétes, minthogy még a mel- 

 lékkőzetükre vonatkozó nézetek is igen eltérők. Eegult Jenő. 



(6). CzÁBÁN Gyula : A Szamosbazár (Turisták Lapja ; XVI. évfolyama. 5 — 9. 

 szá,maiban, különlenyomatban. Budapest, 1905. 40 oldal). 



A Meleg-Szamos azon forrás ágát mutatja be, mely a Bihar-hegységben 



