TÁRSULATI ÜGYKK. 245 



metszik s aranyat ott tartaliuantak, a hol a kürtő közelébe jutottak. Az amphibol- 

 andesit és daeit kürtője között az lí. n. aGoldkluft» agyaggal van kitöltve; ezen 

 agyagról azt hiszi ;iz előadó, hogy az az alant fekvő mediterrán rétegekből szár- 

 mazik. Ezzel kapcsolatban felveti azt az eszmét, hogy a glaueh — miután a glauch- 

 szerü telérek alapját az Erczliegységben mindenütt agyagpala alkotja — alighanem 

 mindenütt ebből származott s a vulkáni utóműködésnél feltörő forró viz és vízgőz 

 hozta fel magával s rakta be a legfinomabb kőzethasadékokba is. A nagyági typusos 

 glauehelöfordulást azonban még nem ismeri annyira, hogy ezen elméletet határo- 

 zott formában felállítsa. 



A boiczai aranytelérek Boiczától D-re a Szevregyel-hegyben vannak. A hegy 

 kúpját az eddig ijuarczpor]jhiir-na.k nevezett, rendkívül bontott kőzet alkotja ; a hegy 

 fötömege azonban augitporphi/fit-tii/ahól és hrecciából áll, a melyet csak egészen 

 alárendelt quarczporphyr telérek törtek át. Az augitporphyrittufára északfelé a 

 boiczai magvira juramészköve települt. 



Az aranyat tartalmazó telérek egyik nagyobb esojjortjáról kimutatja, hogy 

 azok egy középponttól, az ércztömzstől, csekély fok alatt északnyugat felé szétágaz- 

 nak, a mélység felé pedig ezen csoport telórei egy főhasadékra, a Suhajda hasadé- 

 kára vezethetők vissza. Ezen föhasadéktól fölfelé a telérek legyezöszerüeu ágaznak 

 ki, még pedig úgy, hogy a legyező tengelye ferdén áll, ÉNY felé dűl. Ezen telér- 

 csoport mentén, illetve a főliasadék irányában egy egészen keskeny quarczporphyr 

 dyke-ot találunk s az aranytartalom kétségkívül ezen dyke feltörésével áll össze- 

 függésben. Végül azon nézetét fejezi ki, hogy az eddig iiuarczporphyrnak nevezett 

 kőzet alighanem terczierkorú tiparit, ép úgy mint a verespataki Kirnik kőzete, bár 

 ezideig még félremagyarázhatatlan bizonyítékot nem talált arra, hogy a liparit mily 

 viszonyban van a környező mediterrán üledékkel. 



Ü. Dr. Maueitz Béla a Foinicáról származó piyrüről tartott előadásában el 

 mondja, hogy Foinica boszniai vasbányahelyen siderit társaságában pyrit is elő- 

 fordul és pedig úgy vaskos tömegekben, valamint kristályosodott állapotban is. 

 A felületen képződött kristályok .5 — 6 cm átmérőjűek, de kifejlődésük tekintetében 

 igen egyszerűek : az apró, lapokban gazdag kristályok a vaskos tömegek hasadé- 

 kaiban találhatók. Ezeken a következő formák voltak megállapíthatók : az oktaéder, 

 a hexaeder, a rhombdodekaeder, a (áll} deltoidikositetraeder, a {221} triakisok- 

 taéder, tizenkét jiozitiv és három negatív pentagondodekaéder, négy pozitív és egy 

 negatív dyakisdodekaéder {l.S.10.5}, {654} és {456} eddig még egy pyrit-elő- 

 forduláson sem ismeretes. Az uralkodó forma mindig {210}, de sok egyenénen a 

 {650}, {430}, {12 .6.1} stb. alakok szintén tetemes nagy lapokkal vannak képviselve. 



Ikerképződmények nem fordulnak elő. 



Választmányi ülés. 



I9U5 május hú .'l-án. Elnök : Dr. Koch Antal. 



Rendes tagoknak választtattak : 



Magyar általános kőszénbánya r.-társaság Budapesten (aj. Jex 



SlMONJ. 



Dr. Balkay Béla ügyvéd Budapesten (aj. Jex S.). 



Dr. tótfalvi Sváby Ernő Budapesten (aj. ifj. Aradi V.). 



Bojár Sándor szerkesztő Budapesten (aj. titk.). 



A titkár bejelenti, hogy a május hó 6 — 7-én Salgótarjánra rendezendő kirán- 

 dulásra annyian jelentkeztek, hogy a kirándulás sikere biztosítva van. Június hó. 

 1-én és 2-án pedig a Bakony ba rendez kirándulást. 



yOlatani liozl'jntj. XXXV. kot. l'JUö. 17 



