278 K PÁLFY MÓK 



sem ismerem még oly pontosan az egész Erczhegységet. hogy talán min- 

 den kérdésre határozott választ adhatnék s őzért csupán Boicza, Felsö- 

 kajanel, Muszári és Bárza bányaterületeire teszek megjegyzéseket, bár a 

 munka többi i-észe is valószinüleg a felsorolt területekhez hasonló ala- 

 possággal van megirva. E területeken is mellőzöm az irodalmi adatokból 

 összehordott részt, csupán arra a kevés önálló részre szorítkozom, a mi 

 tényleg Sempee észlelésein alapszik. 



A munka legmegbízhatóbb adatainak még az látszik, a mit a szerző 

 a szobában mikroskop mellett végzett ; sajnos azonban, hogy a részben 

 nagyon bomlott közeteken nyert eredmények s igy az ezekből vont követ- 

 keztetések sem felelnek mindig meg a vidék pontos geológiai szerke- 

 zetének. 



Boicza. A boiczai bányászat a Szevregyel kúpjában folyik; a kúp 

 teteje egy teljesen elbontott eruptív kőzetből áll, nevezzük az eddigi vizs- 

 gálók után qiiarczporphyrnak ; tőle északra a boiczai Magurát mészkő 

 alkotja, míg nyugatra a kreesunyesdi völgyben és völgyoldalakon mela- 

 j}hi/r tufái és breccidt (helyesebben augitporphyrittufát és breeciát) talá- 

 lunk. TscHEEMAK Óta (1869) talán kivétel nélkül minden szerző, ki e 

 vidékről írt, tisztában volt azzal, hogy az egész Erczhegység területén a 

 melaphyrtufa és breccia idősebb képződmény, mint a mészkő. Kimutatta 

 ezt már 1879-ben Inkey* és 1896-ban Pbimics** is és megerősítették az ö 

 észleléseiket legutóbb végzett részletes geológiai felvételeim is. 



Semper is elismeri, hogy úgylatszik mintha a mészkő a melaphyron 

 rajta feküdne s e « látszólagos » település arra utalna, hogy a mész hata- 

 labb, mint a melapbyr. 



«A melapbyr fiatalabb kora azonban abból tűnik ki, hogy a boiczai arany- 

 bányászat műveleteiben más mészkörögre akadtak, a melyet köröskörűi vett a 

 melapbyr. Ezek szerint azt kell feltételezni, bogy a boiczai Magura mészszirtjét a 

 feltóduló melapbj'rtömegek elszakították és fölenielték.u (p. 46) 



Magam a miílt nyáron bejártam az összes bejárható tárnákat, de 

 ilyen mészkőrögre nem akadtam, de nem is akadhattam, mert itt nincsen 

 eruptív melaphjT, mint Sempee képzeli, hanem majdnem kizárólag tufa 

 és breccia s benne csak itt-ott van egy-egy lávaár : ez a tufa és breccia 

 pedig a mészkövet sem fel nem emelhette, sem körül nem vehette, annál 

 kevésbbé, mert — mint emiitettem — a mészkő fiatalabb korához kétség 

 sem fér. Talán az tévesztette meg SempeeI. hogy a boiczai. magasabl), 

 tárnák némelyikében tényleg vágtak át mészkövet a tárnák elején 

 (Rudolf-tárna), de ezt sem veheti körül a melapbyr, legfennebb az e 



* Inkey B. : A boiczai ércztelérek mellékközetéröl. Földtani Közlöny. IX. 

 p. 3U9. 1879. 



** Primics Gy. : A Csetráshegység geológiája, p. 27. Budapest 1896. 



