280 



D! PALFY MOE 



Nem tudom hogy magyarázhatja meg Semper, hogy a merőlegesen 

 ható erö a qiiarczporphyr és a mellékkőzet határán, a határral párhuza- 

 mos, tehát a nyomás irányára merőleges hasadékot hozzon létre, vala- 

 mint azt sem. hogy a dülö s gyakran hullámosan lefutó keskeny hasa- 

 dékokba mint hullhattak bele 4 — 500 m magasról — a porphyrkúpról — 

 a kőzetdarabok ? 



Az utóbbi magyarázattal azt akarja megvilágítani, hogy a telérek 



mentén levő brecciában oly helj'e- 

 ken is vannak quarczporphyr da- 

 rabok, a hol quarczporphyr áttörés 

 nincsen '? Ez a magyarázat is arra 

 vall, hogy a melaphyr brecciát, — 

 a mely a telérek mentén szintén 

 nagyon bontott s darabjai némileg 

 a bontott quarczporphyrra emlé- 

 keztetnek — összetévesztette a 

 quarczporphyr áttörések mellett 

 levő brecciával. 



A breccia és az u. n. «ércz- 

 tömzs)) keletkezését inkább a kö- 

 vetkező észlelésekből vélem kima- 

 gyarázhatni : 



A boiczai teléreknól azt ta- 

 pasztaltam, hogy azok a mélység 

 felé összedűlnek 8 egy részük a 

 másikkal egyesül is. így pld. azt 

 a telérhálózatot véve tekintetbe, a 

 melyhez az ércztömzstől elágazóte- 

 lérek — Suhajda, Emma, Károly I. 

 Károly II és Mihály -- tartoznak, 

 azt látjuk, hogy ezek a telérek az 

 ércztömzs táján a 35 m-es szinttől 

 lefelé már egyesülve vannak, föl- 

 felé pl. a Józsefszinten, az ércz- 

 tömzs táján még széttérült telér- 

 hálózatot alkotnak s e mellett nem is oly szabályos irányúak, mint a 

 mélyben. Sajnos, vigy látszik, hogy a bányatérképek annyiban nem min- 

 denütt megbízhatók, a mennyiben nem mindig ugyanegy telér van a 

 különböző szinteken egy névvel jelölve. Mégis úgy az altáró szinten, 

 mint — még inkább — a mélyebb szinteken azt látjuk, hogy a fennebbi 

 telércsoport egy főhasadékra, még pedig a Suhajda hasadékára, vezethető 

 vissza s északkeletfelé haladva az ércztömzstől, belőle ágaznak ki a többi 



r:K.(Nn,) 



I. szelvény. 



