NEHANY MEGJEGYZÉS SEMPEE MUNKÁJÁHOZ. 



281 



telérek. Még pedig kiágazik először az Emma s az Emmából, máshelyen 

 pedig magából a Suhajdából a Karolj', a melyik újra két ágra szakad, a 

 Károly I és Károly Il-re. A Károly I-böl még egy — több szinten fel- 

 tárt — telér ágazik ki, a Mihály telér. Mindezek a telérek meglehetős 

 hegyes szöget zárnak be, úgy hogy pl. a mélyebb szinteken kezdetben 

 alig 10° szöget alkotnak és minél mélyebbre megyünk ez a szög annál 

 kisebb ; az egyesüléstől távolabb pedig a szög mind nagyobb és na- 

 gyobb lesz. 



lózsef-szmt 



...^— Alfáró' « 



^.— .^ .'Í5 m mélyszint 



10 m « u 



lOlm « « 

 ■löO m ' « 



II. ábra. "*~-^2 



A boiczai egyik telércsoport vázlata 1 — 6 szinten. 9 ^ Suliajda egyesülése a Ká- 

 rolylyal, Q = Suhajda egyesülése az Emmával. (A József-szinten az ' hibás 

 helyen van, kissé balra kellene lenni, s arra a helyre Q ' való.) 



Miután — mint említettem — a különböző szinteken a telérek 

 elnevezéséhez kétség fér, az I. szelvényen csak a három főbb télért 

 tüntettem fel azon metszetben, a mit az Ercztömzs és a Haetmann akna 

 között, az aknától DK-re mintegy 75 m-re, kapunk. Látjuk ebből a Fzel- 

 vényből. hogy a telérek fölfelé mint ágaznak szét, s ha hozzá vesszük 

 éhez még azt, hogy pl. a Károly I is szétágazik, az alább még elmondan- 

 dók után arra a következtetésre jutunk, hogy az egész telérhálózat a 

 Suhajdából, mint főtelérhasadékból, legyezőszerüen ágazik szét. 



Hogy az egyes telérek elágazási pontjai minél mélyebbre megyünk, 

 annál távolabb esnek ÉNy-felé egy meghatározott ponttól, pl. az ércz- 

 tömzstöl, azzal magyarázható, hogy az elágazás tengelye nem vízszintesen, 

 sem pedig függélyesen nem fekszik, hanem ENy felé dül. így pl. a Suhajda 

 (a József-szinten, valószínűleg részben, keresztvágásos telér név alatt) az 

 Emmával a körülbelöl függélyesen álló ércztömzstől ENy-ra a következő 

 távolságban egyesül (1. a telérek vázlatát a II. ábrán) : 



