2% 2 d: pálfy mór 



József-szinten ... 60 m-re 



Altáró-szintjén _ _ kb. az ércztömzs körül 



35 m-es mélyszintén 85 m-re 



70 " « . 120 <i 



110 « « '} 



15ü « « 150 « 



Hasonlóan a Károly a Suhajdával (ill. a József-szinten a kereszt- 

 vágásos telérrel) az ércztömzstöl : 



József-szinten ..__ — _____ 110 m-re 



Altáró-szinten ,._ .... .... ._ _ ._ 130 « 



35 m-es mélyszinten _ .._ _ 170 « 



70 (I n ,„ _. _ ._ 170 (I 



110 « « „ .„ ^ _ .„ 200 « 



150 n <i _,. _ „. _ 195 « 



egyestil. 



Az egyes szintek geológiai felvételéből azt látjuk, hogy csak egyetlen 

 keskeny porphyrteléi-rel találkozunk e telér csoportban, azzal, a mely a 

 150 m-es szinten az ércztömzstöl a Suhajdáu a Károly elágazásáig s in- 

 nen tovább a Károlyon követhető. A 110 m-es szinten ez a porphyr telér 

 már nem esik össze a Suhajdával, tőle kissé DNy-ra van s a Károlyon, 

 ópúgy mint az 150 m-es szinten is, egy vetődéssel meg van szakitva, de 

 egy kis augitporphyrittufa részlet után újra találkozunk a porphyrral. 

 Ez a vetődós a 110 m-es szinten északnyugatabbra van. mint a 150 m-es 

 szinten, még északnyugatabbra találkoznak egygyel a 70 m-es szinten. 

 Ez arra vall, hogy a porphyreruptió után vetődés zavarta a porphyrtelért 

 s a telérhasadékok iránya nem követi szorosan a porphyrtelért. Ezen 

 porphyrteler irányából azt is gyaníthatjuk, hogy a főtelérhasadék talán 

 nem is a Suhajda volt, hanem a Suhajda — Károly I iránya. Ha tekintetbe 

 vesszük, hogy úgy a Károly I, mint a Suhajda aranyban igen gazdag volt 

 (1. Venator : Az első erdélyi aranybánya r.-t. tulajdonát képező boiczai 

 dEezsöi) czégü arany- és ezüsthánya monogruphiája. Nagyszeben, 1899), 

 akkor mégis csak arra gondolhatunk, hogy a telérek nemesércz kitöltése 

 a porphyreruptióval volt összefüggésben. 



A fennebb emiitett legyezöszerü szétágazással magyarázhatjuk meg 

 a hreccia és az ú. n. éi'cztömzs keletkezését is. T. i. a telérhasadékok 

 keletkezésének idejében az ércztömzsböl vagyis az elágazó telérek kiindu- 

 lási pontjából, a legyezőszerű szétágazás következtében fölfelé kiszélesedő 

 üreg keletkezett, a melyet a meUékkőzet leváló daral)jai töltöttek ki. S ezért 

 én a breccia keletkezését SEMPERrel ellentétben, a telérek ezen legyező- 

 szerű szétágazásában, illetve a szétágazás csomópontjánál keletkezett üreg- 

 ben keresem. Az ércztömzs ilyen módon való keletkezésére vall az a 



