284 D! PÁLFY MÓR 



A miiszári bányafeltárásokban Sempek kéttypusu andesitat talált. 

 A tőlem gyűjtött bö anyag kivétel nélkül annyira bontott, hogy a szines 

 elegyrészeket meghatározni, még relictumaikl>an is, teljesen lehetetlen. 

 Miután quarcz, biotit és amphibol mind három typusu kőzetben előfor- 

 dul, a hypersthen adná meg a szétválasztásra a kulcsot. Ezt pedig a bá- 

 nyából kikerült kőzeteken megállapítani nem lehet. 



Felvételeim azt bizonyítják, hogy a bányafeltárásokban az augit- 

 porphyrittufa az uralkodó s ezt törik át a keskeny és alárendelt 

 andesit dyke-ok. Semper leírásában egyáltalában hallgat erről a kőzetről 

 s a sorok között olvasva azt az impressiót nyerjük, hogy ö ezt nem is 

 ismerte fel. Erre vall az a megjegyzése, hogy a muszári felérek gócz- 

 pontja (la D. Fétyi-Hren.yak hegyvonulat geríncze alá esik s így minden 

 valószínűség szerint a daczit ós andesit eruptíó hasadéka felett van» 

 (p. 86). 



Az ércztelérek keletkezésére és nemes kitöltésére a fennebb idézett 

 körülményt tartja fontosnak, majd így folytatja : 



dEzek szerint föl lehetne tenni azt, hogy ez alatt a szétágazási góczpont 

 alatt egj' vulkáni működés tűzhelye feküdt, a mely működés az eruptív kőzetek 

 megmerevedése és a nzöldköves módusulatba» való fokozatos átalakulás utáu 

 a sugárszerüleg minden irányban divergáló telérhasadékok képződésében nyilvá- 

 nult. Ebből a tűzhelyből tódultak fel az ércztartalmú oldatok, melyek a telérek 

 nemes kitöltését szolgáltatták.!) (p. 8G.1 



A muszári bányákban — mint említettem — az uralkodó augit- 

 porphyríttufát keskeny andesittelérek törték át. A telérek két föhasadékra 

 vezethetők vissza, a melyek közel ENy — DK-i irányúak s a melyek, mint 

 a boiczai telérek is, hegyes szög alatt metszik egymást s a metszés^jont 

 itt épen egy andesittelér végére esik. A telérhasadékok keresztezésénél. 

 a mi talán hasonló okra vezethető vissza, mint a boiczai elágazások, volt 

 a muszári gazdag aranytömzs, az u. n. Carpintömzs. Ki lehet mutatni, 

 hogy a nemes ércztartalom azon helyekhez van kötve, hol a telérhasa- 

 dékok az andesit közelébe jutottak. A Sempee következtetése annyiban 

 hibás, hogy a muszári telérek nemesítéséhez a Hrenyak és D. Fétyi erup- 

 tiónak semmi közük : valamint téves az is, hogy a góczpontból a telérek 

 sugárszerüleg ágaznának el, mert a két — igen hegyes szög alatt el- 

 ágazó — telérhasadék irányán kívül más irányú főbb telér nincsen. 



Bárzahegy bányái. Hogy az alábbiakat megérthessük, igyek- 

 szem pár sorl)an a Bárzahegy geológiai viszonyait összefoglalni. A Bárza- 

 hegy kiemelkedő részét a Bárza eruptív — amphibol- hypersthenande- 

 sitből álló — kürtője alkotja, a mely délfelé a felületen összeforrott a 

 Szmrecs kürtőjével. [\ii) m-i-e a Viktor szint alatt szétválnak s közöttük 

 mediterrán agyagpala, homokkő ós konglomerat van!) Ezen kúpokat min- 



