NÉHÁNY MEGJKGYZÉS SEMPER MUNKÁJÁHOZ. 285 



den oldalról andesittufa. breccia s egyes közbetelepült lávaár veszi körül. 

 A Bárza tehát typusos strató vulkán. A Fehér-Körös völgyében, Czereczelnél, 

 agyagpala bukkan elő, telve typusos felsőmediterránkoru kövületekkel. 

 Ezt az agyagpalát a bányafeltárásolc a Bárzakürtöje körül majd mindenütt 

 feltárták, még pedig a felső részén s oly helyen, a hol az tufarétegekkel vál- 

 takozik. A Bárza kürtőjének két oldalán vannak a nemes felérek : a dél- 

 nyugatin, hol ENy — DK-i iránynyal párhuzamosan haladnak és az észak- 

 keletin, a hol EENy — DDK-i iránynyal szintén párhuzamosak. Az előb- 

 biek mind andesitben vannak, az utóbbiak közül az egyik, a Franciska, 

 mindvégig tufában és agyagpalában halad. A telér mentén a rétegek fel 

 vannak állítva s két oldalán összegyűrve. A hegység képződése tehát 

 világos: a mediterránkorban kezdett működni a Bárza vulkán s hamuja 

 behullva a környező tengerbe, a palarétegekkel váltakozva ülepedett le. 

 Majd oly mennyiségben hullott a hamu, lapilli, bomba s közbe-közbe 

 belekerült egy-egy lávaár is, hogy az egész területet feltöltötte. 



Lássuk most Sempek közleményét ! Mindenekelőtt meg kell világí- 

 tani, hogy a Bárzahegy kőzetét Peimics hypersthénandesitnek vette-e, 

 mint S. hiszi ? Igaz a térképén ez áll, de a szövegben, ellentétben a tiszta 

 amphibolandesittel, amphibol-hypersthénandesitről beszél, a melyben 

 állandó alkotórész a biotit és quarez is. Térképére, melynek megjelenését 

 Pr. meg nem érhette, úgy látszik rövidség okáért, a tiszta amphibolande- 

 sitektöl megkülönböztetésként irta a hypersthénandesit nevet s arról nem 

 tehet Pr. ha S. szövegét nem olvasta el. (Talán mert csak magyarul je- 

 lent meg, nem értette, de ha nem értette, ne használja minduntalan for- 

 rásul 8 ne kritizálja meg!) Hasonlóan áll a dolog a Bárzától Ny-ra eső 

 területtel is, hol Pk. gránátos andesitet jelöl. Itt a D. Fétyi kúpját jel- 

 lemző andesit typus van meg, a mit hogy miért nem akar S. elismerni, 

 Muszári tárgyalásánál már elmondottam. 



• Ha a déli és nyugati bányarészekben eddigelé hasonló közeteket (konglo- 

 merát, törmelék és tufa) nem is találtak, úgy a rétegzés ivalaku csapása, a közép- 

 ponttól való eldülése, a belső andesit (= kürtő I) meredek contactusa és a külső andesit 

 (recte : tufa) lapos reátelepülése azt sejtetik, hogy itt egy régi kráterperem marad- 

 ványa van előttünk, melyet az andesit kitörés elárasztott és befödött." (p. 91.) 



Nem tudom felfedezni, hogy hol itt a bizonyíték a régi kráterperem 

 mellett? Magam ilyennek nyomát sem láttam s ugyanott helytelenül 

 mondja S. a Primics szelvénye után, hogy ő is hasonlóan magyarázza a 

 törmellék és tufa keletkezését. Ha valaki végig olvassa Peimics leírását, 

 azonnal látja, hogy az majdnem egészen megegyezik a tőlem adott le- 

 írással. 



Most következik azután egy rész S. munkájában, mely a felületes 

 megfigyelésnek s a fellegekbe csapongó képzeletnek igazi mintaképe s 

 ezért kénytelen vagyok belőle hosszabb darabot, hű fordításban, közölni. 



