286 D! PÁLFY MÓR 



oA kráter Ijelsö (helyesen külső I) szélén az andesittel egy igen lágy, finom 

 szemcsés, foketésszürke és feketésbarna kőzet határos, melyet a Ferdinándtáróban 

 körülbelül Ki m vastagságban törtek át.» 



(lEbben a kőzetben a rétegzésnek semmi nyoma sincs, csupán arra találunk 

 rajta hajlandóságot, hogy laposan kagylós törési felületű lemezekké váljon el. 

 Ezek a lemezek valószínűleg az andesit kitöréskor történt felgyüréstöl származ- 

 hatnak. Erre az okra vezethető vissza a számtalan fényesre csiszolt, gyakran hatá- 

 rozottan sávolt csuszamlási felület. » (p. 91 — 9Í.) 



Csiszolatában mikroskop alatt legömbölyített quarczszemeket üveg és folya- 

 dék zárványnyal, csillámlemezeket («élénken polarizáló haránt metszetein után úgy 

 gyanítom, hogy muskovitot) s egyes calcit kristályokat és calcit érkitöltéseket 

 talált. Feltünőleg megjegyzi, bogy benne (írutiltűket (thonniidolchen) nem lehet 

 megállapítani. » A kőzet sötét színét mágnesvas, barnavaskő és pyrit adja. (pag. 

 92— 9.S.) 



bA csillámlemezeknek a quarczszemcsék között levő elrendezésében határo- 

 zott folyási szövet ismerhető fel.a (p. 93.) 



«Ha a tömött, feketés kőzetnek egy mintáját kézi példányban megtekintjük, 

 olyan benyomást tesz, mint egy üledékes kőzet, iil. egy lágy palás agyag." 



«A helyszínén, hasonlósága miatt, nvulgon palának nevezett kőzet üledékes 

 keletkezése ellen legelőször is az a körülmény szól, hogy csak közelítőleg is ha- 

 sonló üledék az erdélyi Erczhegység egyetlen formatiójában sem lép fel. Éhez jón 

 a rétegzés és a rutiltűk hiánya.» 



• Mindenekelőtt a határozott folyási szövetből arra lehet következtetni, hogy 

 a kőzet nem lassan csapódott le, hanem folyékony tömegből gyorsan merevedett 

 meg.ii 



((Közvetlen vulkáni produktumnak, talán vulkáni homok és hamu felhalmo- 

 zódásának, azért nem lehet tartani e fekete ,palát', mert az ilyen fajta képződmé- 

 nyek alapanyagában mindig előforduló üvegrészek itt teljesen hiányoznak. » 



«A legnagyobb valószínűsége az egyedül fenmaradó azon ma- 

 gyarázatnak van, hogy itt valamiféle iszaperuptíó productumá- 

 val van dolgunk, az eruptiónak egy oly kisérő tüneményével, a 

 minőt recens vulkánokon is észlelnek.* 



«Ezt a föltevést összhangba lehetne hozni a fekete kőzet 

 valamennyi tulajdonságával; ép oly jól megmagyarázná a réteg- 

 zés hiányát, a folyási szövetet ésarutíltűk hiányát, mint a quarcz- 

 szemek gombol yödöttségét és az üveges rész távollétét.* (p. 93—94.) 



Nem tudom, hogy a fennebbi leírásból mi bizonyíthat az iszap- 

 eruptíó mellett? A rutiltűk hiánya? Ezeket a tűket ismerjük a régi 

 agyagpalákban, fiatalokban — itt mediterránkorubau — legfennebb épen 

 csak a vulkáni behatás következtében várhatnók. de hiánya nem szól az 

 üledékes kőzet ellen. A quarczszemek gombol yödöttsége? 

 Hát milyen quarczszemeket várhatunk egy üledékes kőzetben, melynek 

 anyaga — legalább nagyrészben — szintén törmelék kőzetből ikárpáti- 

 homokkö) származott ? Az üveges rész távolléte? Ez is palára 

 vall. A folyási szövet? Ez lenne még az egyedüli bizonyíték, ha 

 tényleg folyási szövet volna, de ennek bizony a kőzetben nyoma sincs, 

 legfennebb egyik-másik helyen az oldali nyomás következtében a csillám 



