292 GAÁL ISTVÁN 



anyaga elmállott, s a zárványok (itt-ott fej nagyságú"), többé-kevésbé le- 

 gömbölyített darabjai agyagos alapanyagban 1 — 2 m vastagságban födik 

 a (iTakiarovii lejtőjét. (Schafarz:k nem említi.) 



í). A Lesti patak jelenkori hordaléka. 



((A kavicspad, valamint a fölötte következő homok-rétegek és a 

 breccia 8 alatt dűlnek Ny-ra » (Sohafarzik). Az andesit-tufánál kevés 

 fokú ENy-i dülést észleltem. 



A mi már most a rétegek korát illeti, az 1. és 2. számuakról Koch A. 

 kimutatta, hogy a tarnóczi czápafogas homokkő réteggel, illetve a salgó- 

 tarjáni kőszéntelepek fekvőjével hasonló korú'; későbbi — Felső- 

 esztergálj'ról " írt — munkájában 11 közös (köztük a Lamna tarnó- 

 czensis, Koch) faj alapján azonos korúnak nyilvánítja a felsöeszter- 

 gályi czápa-fogat tartalmazó rétegeket is. 



De hiszen a tarnóczi '' és felsoesztergályi szelvényre vetett egy pil- 

 lantás is meggyőz arról, hogy e két helynek csaknem azonos tektonikai 

 szerkezete van. 



A területek alap rétege azonos. Még annyiban is, hogy Felsöesz- 

 tergályon három évben tett megfigyelésem, de meg Lukaosek úr meg- 

 jegyzése szerint is, az 1. sz. rétegben (épp úgy, mint Tarnóczon) carcha- 

 rodonták nem fordulnak elő. 



A felsoesztergályi i. sz. réteg pedig a tarnóczi '■2. sz. durva quarcz 

 konglomeráttal helyezhető párhuzamba. Igaz ugyan, hogy Tarnóczon 

 ebből még sem czápa fogat, sem egyéb kövületet nem gyűjtöttek, ennek 

 lehetőségét azonban semmikép sem lehet kétségbe vonni. Az uralkodó 

 zárványok mindkét helyen csaknem ököl nagyságú, legömbölyített, színes 

 quarczit darabok. A tarnóczinak zárványait — mint Koch megállapítja — 

 kevés agyagos kovasav forrasztja össze. 



Épp így megvan mindkét helyen az alsó-mediterrán üledékek leg- 

 fölsö szintája, a Felsőesztergályon és Tarnóczon egyaránt 3-mal jelzett 

 homokkő, mely az utóbbi helyen szintén annyiban tér el, hogy: "...leg- 

 nagyobb részét opáluemü kova járta át, ... s tele vau, különösen fedője 

 felé, szenesedett, fekete növény'" maradványokkal.)) (Koch) 



Az ezekre következő felsoesztergályi 5. sz. (tufal és 6. sz. (,breccia), 

 illetve tarnóczi 4. sz. (tufa) rétegek azonosítása és koruk megállapítása 

 nagyobb nehézségekbe ütközik. Tarnóczon ugyanis biolit-ninlesit tuíában 

 levél-lenyomatok, míg Felsőesztergályon amplübol-ionlesit tufában 

 tengeri fauna lelhetők. 



• Dr. Koch A. : «Tarnócz . . ., 43. 1. 



- Dr. Koch A.: nKövült czápafogak . . . 201. 1. 

 •* Dr. Koch A. : «TarnüCz . . ., 23. 1. 



* Magam egy gerinczes (mocsári teknős ?) váz maradványát gyűjtöttem e 

 rétegből. 



