ADATOK AZ OSZTEOSKI-VEPOR ANDESIT-TUFÁINAK MEDITERRÁN FAUNÁJÁHOZ. 293 



A tavnóczi tufáról bizonyosnak látszik, hogy közvetlenül s fekvőjé- 

 ben levő homokkő padra következik, miután alsó rétegei bőven zárnak 

 magukba növényi maradványokat. 



Ilyformán e hatalmas tufaréteg valószinűleg az alsó- és felső- me- 

 diterrán határán ülepedett le, mint ezt már Koch is megjegyzi. 



Vájjon mit mondhatunk a felsöesztergályi tufa koráról? 



Fekvőjében Felsőesztergályon eddig nem találtam semmi kövületet. 

 (A «Takiarovo» homokkövével petrographiai hasonlóság alapján azonosí- 

 tottam.) 



Annál eredményesebb volt a fekvő korát illető kutatásom Felső- 

 esztergálytól ÉK-re, kb. 5 Km-nyire, a Tiszovnyik patak völgyében fekvő 

 Borosznokon. Kupcsek János tanitó lir pinczéjében ugyanis meszes 

 homokkő van föltárva, mely friss állapotban zöldes-szürke s könnyen 

 porló, míg megszáradva nehezen darabolható. Ebben a homokkőben, 

 melynek 10 — 15" dűlése kevéssé tér el a Ny-i iránytól, a következő fau- 

 nára akadtam : 



1. Hemiaster sp. indet. kőbele ; ritka. 



2. Schizaster sp. indet. Kőbele elég gyakori. 



3. Cardiiim Michelottiainim, Mayek. Piendkivül éles rajzú kőbele, 

 igen gyakori. 



4. Telliiia planata, Lin. 



5. Léda gracilis, Desh. 



6. Léda fragilis, Chemn. 



7. Pecten praescabriiisculus, FoNTAN-nak typusos 20 bordás pél- 

 dányai, melyeket dr. Böckh Hugó a Nagymaros környéki alsó-mediter- 

 ránra kitűnő vezérkövületnek ismert fel és mindenütt az andesit 

 tufa és breceia fekvőjében talált. 



Szerinte a typusos — 20 bordás — P. praescabriiiscidus csak az 

 alsó mediterránban tanomiás homok) fordul elő. míg a felső mediterrán- 

 ban e faj bordáinak száma megnövekszik ^24 — 26), díszítése egyszerűbb, 

 míg végre átmegy a 30 bordás és egyszeiű hullámos vonalakkal díszített 

 P. Mali'iiiae, DuB.-ba. 



Borosznoki faunulám bizonysága tehát annak, hogy miként Nagy- 

 maros környékén, úgy Esztergály környékén is az «anomiás homoki) 

 felső rétegein fekszik az andesit tufa és breceia. 



Hogy a Cserhát (mint legközelebb eső. ismert andesites terület) 

 azonos korú rétegével nem lehet pontosan összehasonlítani, csak azon 

 múlik, hogy a Cserhát pyroxén-andesítjeinek fekvőjében levő homokkő 

 alig tartalmaz kövületet, (jellemzőt pedig épen nem!) így Schafaezik ' is 

 kénytelen volt a salgótarjáni széutelepek fekvőjével való petrographiai 



1 ScHAFARZiK F. : A Cserhát piroséii-andezitjei. 238. 1. 



Füldtinn líüzlüívj- XXXV. kul. 1905. 20 



