296 GAAL ISTVÁN 



itovábbá. hogy a kagylók közül kivált a nagyobbak és vastagabb héjuak 

 vannak képviselve. 



A csigák közül a turrüelldk a leggyakoriabbak (egyedek száma 

 tekintetében is !), különösen a mélyebb szintben. 



Igen föltűnő végül az Otodus apiculatus, Ag. czápa-faj is, mely 

 eddig hazánkban másutt nem fordult elő. (Agassiz a párisi durva-mészböl 

 irta le !) 



Korát tekintve e fauna felső-mediterrán jellegű, mert egyetlen jel- 

 lemző alsó mediterrán faj sem fordul elő a sorozatban, bár majd mind- 

 egyik kagyló előfordul az aUó-niedilerránhan is. 



Föntebb is kiemeltem volt, hogy a csigák közül nemcsak hogy 

 a turritella a leggyakoribb, hanem az egyedek száma tekintetében is 

 első helyen áll: nagyon emlékeztet tehát a felsőlapugyi, illetőleg 

 bádeni agyagra. 



Tekintve tehát, hogy az andesit-tufa és breccia fekvője (Borosznok !) 

 az Osztroski hegycsoport e részében épp úgy, mint a Cserhátban' 

 ós Nagymaros környékén'- is az alsó-mediterrán homok felső szintája; 

 tekintve továbbá, hogy a felsőesztergályi tufába zárt fauna is a felső-me- 

 diterránnak mélyebb szintje mellett bizonyít: kimondhatjuk, hogy a tufa 

 és breccia kitörés szintén az alsó és felső-mediterrán eme- 

 let határán ment végbe. 



Ennek folytán a felsőesztergályi tufa és breccia rétegek is pár- 

 huzamba helyezhetők a tarnóczi biotit-andesit tufával. 



Középpalojta (Hont vármegye) kövületes tufája. 



Felsöesztergálytól csak 7 Km-nyire van DNy-i irányban. 



A lelőhely ugyan közelebb vau Felsőpalojtához, mert ettől alig né- 

 hány száz lépésnyire fekszik. 



Felsöpalojta É-i falu végéhez közel van aSzelszky malom, s 

 ettől egyenesen É-ra az a hegylejtő, melynek derekán a kövületes tufát 

 megtaláljuk. 



A legalul fekvő homokkövet petrographiai hasonlóság alapján azon 

 anomiás homoknak tekinthetjük, a mely ezen a környéken mindenütt az 

 andesit tufa és breccia alján van; alsó-mediterrán korúnak vehetjük to- 

 vábbá szintén a közbetelepült sötét színű, palás szerkezetű agyagos már- 

 gát is. Erre sárga, homokos, majd pedig tufába átmenő agyag települt s 

 fölötte finom tapintatú tufa következik. Ez különösen telve van Aporr- 

 hais pes pelecani, Phil. és Vaginella Rzehaki, Kittl. héjakkal. A kövü- 



* Schafarzik: A Cserhát piroxén-andezitjei. 317. 1. 



^ BöCKH H. : N. -Maros környékének földtani viszonyai. 42. 1. 



